280 
demiet i Rom med titlen: Istoria e dimonstrazioni intorno alle 
macchie solari e loro accidenti. Roma 1613. 
Og nu begynder den bitre strid som holdtes gaaende i 
over 20 aar, om hvem der først har set solflekker, enten Galilei 
eller Scheiner. Begge har sine forsvarere og sine angripere, 
men det har nu mindre interesse at følge i detalj denne kon¬ 
trovers som tilspidsedes mer og mer. I lys lue brøt den først 
ut, da Scheiner hadde utgit sin tykke bok i folio paa 784 tospal- 
tede sider om solflekkerne betitlet: Rosa Ursina, der er trykt 
i Bracciano — en liten by 35 km. i nv. for Rom — i aarene 1626 
til 1630. Kastner forklarer i sin Geschichte der Mathematik 
denne høist eiendommelige titel paa følgende vis: »Fordi den 
daværende hertug av Bracciano tilhørte familien Ursi (Orsini) 
og fordi solen ikke hadde noget at indvende mot at bli sam¬ 
menlignet med en rose, har boken om solen, der er dedicert 
hertugen, faat navnet Rosa Ursina«. Overalt i boken tales om 
solen, Orsiniernes rose, og baksiden av titelbladet har et bil¬ 
lede av hertugen, Paulus Jordanus II, indrammet i en krans av 
avvekslende roser og soler, disse sidste rikt utstyrt med sol¬ 
flekker, ialt 12 billeder av soler, et i hvert av dyrekredsens 
tegn. Og solflekkerne er indtegnet saaledes som deres gang 
om solskiven viser sig alt efter det tegn hvori solen staar. I 
Tvillingerne og Skytten er banen retlinjet, i første tilfælde ned¬ 
over tilliøire, i andet opover tilhøire i forhold til ekliptikken, 
i Jomfruen er den buet nedad og i Fiskene opad. Dette 
hadde Scheiner fundet av sine talrike observationer og for¬ 
klarte det ganske rigtig som fremkaldt av at solens ækvator 
ikke falder sammen med ekliptikken, men danner en vinkel 
paa 7° med denne, en værdi moderne iagttagere har gjen- 
fundet. Titelbladet viser et fjeld omgit av to rosenbusker, og 
her ser man tre huler, hvis indgang er rikelig drapert med 
roser; i hver hule har man en bjørn, den øverste betragter 
solen projicert paa en stor skjerm, i de to andre huler er de 
respektive bjørner optat av andet gjøremaal. Over læses 
Rosa Ursina, under Ursa Rosina. Galilei uttaler sig noksaa 
sarkastisk om denne titelvignet i et brev til sin ven Micanzio, 
datert 9de februar 1636, og mange uttalelser især i den første av 
de 4 bøker denne vældige foliant er stykket op i, gav Galilei’s 
tilhængere nok av angrepsvaaben mot Scheiner. Ti det frem- 
