285 
nad eiter en fotografi over inre delen av Aavand 1 ) och visar 
utom Gjertinderne till hoger, den 794 m. hoga Manden till 
venster. På båda dessa toppar år rimfrostzonen punkterad; 
dårunder kommer snoflåckzonen og underst det långstreckade, 
sammenhångande snotåcket. 
Betråffande rimfrostzonen skall hår till en borjan endast 
meddelas, att den icke synes uppkomma genom att de fuktig- 
hetsforande molnen stanna omkring topparna och dår utfålla 
rimfrosten. Under timmar och dagar kunna nåmligen molnen 
hånga omkring fjållen utan att man vid molnens skringrande 
ser någon rimfrost avsatt. Den vita huva, som endast till- 
kommer de allra hogsta topparna, måste bero av andra for- 
hållanden, for vilka i det foljande kommer att redogoras av 
J. W. S a n d s t r o m. H W A 
II. 
Den av Docenten H. W : s o n Ahlman n påvisade moj- 
ligheten att med låtthet iakttaga den ovre rimfrostzonen i Lofo¬ 
ten torde sannolikt bliva av allra storsta betydelse for Nord- 
europas meteorologi. 
l ) Mot formodan var inre delen av Aavand snofritt efter två 
dagars snostorm. Isen var också hår i motsats till alla andra sjoars 
massiv och ej fersedd med melianliggande lager av vatten och sno- 
sorja, vilket visar att sjon hår varit snofri under storsta delen av vin- 
tern. Iakttagelser hårover och faststållande av isens konsistens på 
olika sjoar och på skilda punkter vid samma sjo åro dårfer av intresse. 
