292 
For de stoffer, som hverken indeholder vandstof eller vand, 
blir altsaa den kalorimetriske og den effektive varmeværdi 
den samme, eksempelvis for 1 kg. kulstof 8080 kalorier, for 1 kg. 
svovel 2220 og for 1 kg. aluminium 7040 kalorier. 
For 1 kg. vandstof er derimot den kalorimetriske varme¬ 
værdi 34 200 kalorier, den effektive 28 800 kalorier. 
For gasformige stoffer angives varmeværdien som oftest 
pr. m. 3 , hvilket er let at beregne, naar man kjender volum- 
vegten; da 1 m. 3 vandstof (ved normal tryk og temp.) veier 
0.09 kg. vil varmeværdierne pr. m. 3 være henholdsvis 3080 og 
2590 kalorier. 
(Ved videnskabelige undersøkelser angives forbrændings- 
varmen oftest pr. molekyl eller atom, hvilket ogsaa er let at 
beregne, naar man kjender molekyl- eller atomvegten. Da kul- 
stoffets atomvegt er 12, vil varmeværdien pr. atom kulstof være 
12 X 8080 = 97 000 kalorier). 
Sonri nævnt kan man ogsaa tilnærmelsesvis bereghe et 
stofs varmeværdi, naar man kjender den kemiske sammensæt- 
ning, idet man betragter brændslet som en mekanisk blanding 
av de varmegivende grundstoffer, som findes i brændslet. 
Indeholder brændslet f. eks. c % kulstof og h % vandstof, 
vil 100 vegtsdele gi en varmemængde — 8080 c X 34 200 h 
{våndet i væskeform), altsaa 1 vegtsdel: 
8080 X + 34 200 X kalorier. 
100 ^ 100 
Indeholder brændslet desuten surstof (0) antas, at dette 
allerede er bundet til en del av vandstoffet i samme forhold 
som motsvarer vandets sammensætning, altsaa h 2:0 = 2:16= 4* 
8 
Den del av brændslets vandstof, som ikke er saaledes 
bunden og soin altsaa under forbrændingen antas at utvikle 
varme, kaldes »disponibelt« eller »effektiv« vandstof; det blir 
da = (h-s-4-0) %. ' 
For et saadant brændsel blir altsaa brændværdien: 
c , „ , _h -r- 4- 0 BL 9 h X . v 
lOCT 
8080 
-f 34 200 
-f- 600 
100 100 
hvor; c, h, o, v betegner brændslets procentiske indhold av 
henholdsvis kulstof, vandstof, surstof og vand. 
