303 
syntagen hertil ved indkjøp i store partier (f. eks. tildels i Sve¬ 
rige, Schweiz og Amerika). 
Et ialfald i teoretisk henseende interessant resultat av de 
sidste par aars undersøkelser ang. kullenes sammensætning er, 
at det ved behandling med ozon er lykkedes at overføre over 
90 % av kulsubstansen i vandopløselige stoffer. 
Foruten de hittil nævnte naturlig forekommende faste 
brændmaterialer, har man ogsaa flere kunstig tilvirkede, nem¬ 
lig briketter, koks og trækul, hvorav især koksen har stor 
betydning. 
Koks 
fremstilles ved saakaldt tør destillation av kul, d. v. s. op- 
hetning i lukkede beholdere uten lufttilgang. Derved dannes 
en hel del gasformige stoffer, mens kullenes mineralstoffer og 
størstedelen av kulstoffet blir tilbake i retorten som koks. Alt 
eftér de anvendte kuls beskaffenhet samt den maate, hvorpaa 
ophetningen foregaar, kan saavel mængde som beskaffenhet 
baade av koks og gas veksle adskillig.; 
De saakaldte kokskul utnyttes i koksverk, hvor den 
erholdte koks, som er hovedproduktet, faaes i store stykker, er 
meget fast (cinders) og anvendes især i metalindustrien, mens 
kun en del av den erholdte gas finder anvendelse til ophetning 
av retorterne. 
letgasverk anvendes saakaldte gaskul og man faar her 
gas (belysningsgas) som hovedprodukt, mens den erholdte gas- 
koks oprindelig var av mere underordnet betydning. 
I aarenes løp har gasen faat en stigende anvendelse til 
opvarmning, især i husholdningen, og koksen har i de nordlige 
lande faat en stadig øket anvendelse som brændsel, hvorfor 
man ogsaa ved gasverkerne nu ofrer større opmerksomhet paa 
koksens beskaffenhet end oprindelig. 
Da den organiske substans i koks hovedsagelig bestaar av 
kulstof, varierer brændværdien herav temmelig litet: omkring 
8000 kalorier. Selve koksens brændværdi er derfor væsentlig 
avhængig av aske- og vandindholdet. Askeindholdet i koks v ;er 
naturligvis procentvis større end i de oprindelige kul og kan 
veksle fra mindre end 1 % til over 20 %, ialmindelighet er 
askemængden 10—15 %, hos koksgrus mere. Koksens vand- 
