326 
blærer ut. Dette var noget som maatte iagttages saa snart 
man hadde konstruert flasker, det vil si langt tilbake i old¬ 
tiden. Forsøket viser at luften utvider sig, naar den opvar- 
mes. Oldtidens mekanikere benyttet sig av denne egenskap 
ved luften til at utføre forskjellige kunststykker. I renais- 
sancetiden gjenoptok Galilei og hans etterfølgere studiet av 
dette fænomen i forbindelse med konstruktionen av de første 
termometre og spørsmaalet om den bedste gradering av disse. 
Og saa skulde det hænde at en med tidens fysik vel fortrolig 
mand, Newtons elev og ven, den ogsaa som astronom berømte 
H all ey, foretok en reise i troperne, hvor han personlig lærte 
passat og monsun at kjende. Og saa slog det ham: luftens 
utvidelse ved opvarmning er aarsaken. Den varme utvidede 
luft er lettere end den kolde. Derfor maa den opvarmede 
luft i ækvatorregionen stige tilveirs og erstattes av tilstrøm- 
mende koldere luft, som danner passaten. Paa samme maate 
maa luflen over det om sommeren ophetede asiatiske konti¬ 
nent stige op. Som erstatning strømmer koldere luft til fra 
det indiske ocean og danner sommermonsunen. Om vinteren 
derimot er det asiatiske kontinent koldt og det indiske ocean 
varmt. Luften stiger op over oceanet og kold luft strømmer 
til fra kontinentet. Dette gir den motsat rettede vinter¬ 
na onsun. 
Enhver ser straks den paafaldende likhet mellem Newtons 
præstation og Halleys. I begge tilfælder en krydsning av 
viden fra to kundskapskilder. Og som N e w t o n omformet 
astronomien gav H a 11 e y en ledende tanke for al senere mete¬ 
orologisk forskning: temperaturforskjeller er sidste aarsak til 
enhver atmosfærisk bevægelse. Ved denne tanke var atmo¬ 
sfærens fysik, geofysikkens ældste gren, grundlagt. 
Jeg har nævnt at forholdene i passat og monsungebeterne 
er saa regelmæssige, at ethvert spørsmaal om prognose falder 
bort. Det gjælder dog med en viss reservation. I passatens ut¬ 
kanter og i monsungebeterne ved tiden for monsunkantringen 
kan man opleve overraskelser i form av de tropiske orkaner. 
Ogsaa med disse vældige natiirfænomener gjorde de opdagel- 
sesreisende bekjendtskap. Man forstod snart at de var luft- 
