328 
Dette gav støtet til oprettelsen av den internationalt organi¬ 
serte veirtjeneste. Den har vist os, at mens man i troperne 
i det høieste har med en eneste voldsom hvirvel at gjøre, av- 
hænger veiret hos os av et helt virvar av hvirvler, som be- 
væger sig i de mest uregelmæssige baner. Til forutsigelser, 
som dem en mand, paa grundlag av blot og bart egne iagt- 
tagelser, kan gjøre i troperne, behøver man derfor hos os et 
observationsnet utstrakt over en halv eller en hel verdensdel. 
Og endda er resultaterne, som alle vet, i mange tilfælder høist 
utilfredsstillende. 
Men utviklingen er endnu ikke avsluttet. Hvad forut- 
sigelserne angaar, saa er meteorologien i vore dage at side¬ 
stille med astronomien paa babyloniernes tid. Forutsigel- 
serne bygges, ganske som de gamle astronomiske, paa det 
man har set ske i lignende situationer før, ikke som de mo¬ 
derne astronomiske paa lovene som ligger til grund for det 
som sker. Det er veien ind til disse love, og metoderne for 
at bringe dem i anvendelse, som er saa overordentlig meget 
vanskeligere i det meteorologiske problem end i det astro¬ 
nomiske. Allerede fra sin første grundlæggelse av var den 
Galileiske mekanik tilpasset for behandlingen av astro¬ 
nomiske spørsmaal. Men først et par menneskaldre efter New- 
ton var man naadd saa langt at man kunde anvende dem 
ogsaa paa væskers og luftmassers bevægelser, og først efter 
hundrede aars yderligere øvelse i bruk av denne del av me¬ 
kanikken vovet man sig i kast med de enkleste opgaver om 
atmosfærens og havets bevægelser. Vore berømte landsmænd 
Guldberg og Mohn hører her blandt foregangsmændene. 
Men de stillet sig forsigtig begrænsede maal. Hovedproblemet 
om forutsigelserne lot de ligge. 
En eiendommelig førelse av skjæbnen har bragt det der¬ 
hen, at jeg er blit den første som for alvor har angrepet dette. 
Jeg skal kort berette hvad der med uiinotstaaelig magt førte 
mig derhen. 
Min far, professor C. A. Bjerknes i Kristiania, be- 
skjæftiget sig med opgaver over væskebevægelser, f. eks. 
denne: 
Jeg kan først tænke mig en kule nøiagtig av vandets vegt. 
Den vil da hverken flyte eller synke, men holde sig svævende 
