330 
de nødvendige forutsætninger foreligger, maa det kunne bru¬ 
kes til at forutsi disse. Og dermed blev jeg, næsten mot min 
vilje, trukket ind i geofysiken, og like mot meteor ologiens 
hovedproblem, problemet om forutsigelser. 
Paa grund av opgavens kolossale dimensioner maatte jeg 
søke hjælp, og jeg blev allerede paa et tidlig stadium møtt 
med forstaaelse. Fra Carnegieinstitutet i Washington har jeg 
siden 1906 hat en understøttelse som har sat mig istand til 
stadig at holde to videnskabelige assistenter ; ved min over¬ 
gang for fem aar siden til universitetet i Leipzig fik jeg ind- 
rette et helt institut efter egne planer, udelukkende for arbei¬ 
der av denne art; og ved min ankomst her er jeg blit møtt 
med en forstaaelse som har gjort det mulig at fortsætte arbei¬ 
derne med fuld kraft, uten noget avbrudd. 
Jeg skal ikke lægge noget skjul paa at det maal vi styrer 
mot ligger umaadelig fjernt. Jeg tør ikke gjøre regning paa 
at opleve selv at naa frem. Men seilasen gaar helt fra først 
av gjennom nyt farvand; den har stadig øket vor viden, og den 
vil vedbli at gjøre det, selv om det egentlige maal aldrig skulde 
naaes. De første tegn til at dette maal dog tilslut maa kunne 
naaes har vi forøvrig hat iaar. Det er lykkedes os i visse til- 
fælder paa vor vei at naa frem til de samme spaadommer, som 
meteorologerne kommer til paa sin. Fra praktisk standpunkt 
betyr dette ikke meget. Men videnskabelig set er det et stort 
fremskridt. Den gamle skjønsmæssige forutsigelsesmetode 
kan altsaa i visse tilfælder erstattes av den strenge geofysiske, 
og en saadan omlægning maa faa sine følger i meteorologien 
like sikkert som den fik det i astronomien. 
Jeg har hittil kun omtalt en gren av den geofysiske forsk¬ 
ning, den som befatter sig med atmosfæren. Det er den 
ældste og mest utviklede, og det er den som ligger mine ar¬ 
beider nærmest. Jeg faar kun flygtig tid til at berøre geo- 
fysikens øvrige grene. 
Fuldstændig parallelt med atmosfærens fysik gaar havets. 
Den ydre iagttagelse av havets fænomener, strømninger, tide- 
vand etc. gaar tilbake til den graa oldtid. Den første kryds- 
ning med fysikken kom ved N e w t o n s forklaring av tidevan- 
