337 
til virkning og kan stanses momentant, naar den ikke længer 
behøves. I prisen er indbefattet transportomkostningerne, 
man faar som bekjendt gasen tilført gjennem rørledning, og 
anvendelsen er letvindt og renslig. 
De mindre gode egenskaper er at den er giftig paa grund 
av sit indhold av kuloksyd, d. v. s. naar den paa grund av 
lækage strømmer uforbrændt ut i et værelse. I saa tilfælde er 
den ogsaa eksplosiv, hvis luftens gasindhold er mellem ca. 5 
og 20 %. 
De smaa mængder svovelsyrling, som dannes ved gasens 
forbrænding, kan være skadelig for enkelte planter og for 
kjøkkenredskaper, hvorfor der altid maa sørges for godt 
avtræk. 
For at gas skal bli et økonomisk brændsel, maa den be- 
behandles med omtanke, hvilket desværre ofte ikke er til- 
fældet. 
Acetylen (C 2 H 2 ) er en gas som faaes naar kalsium- 
karbid kommer i berøring med vand. Kalsiumkarbid frem¬ 
stilles ved at ophete en blanding av brændt kalk og antracit 
eller koks i elektriske ovner til ca. 1000°. 
Oprindelig anvendtes acetylen utelukkende til belysning, 
men senere har den faat stigende anvendelse til sveisning og 
skjæring av metaller m. v., idet den ved forbrænding i surstof 
gir en meget høi temperatur. 
Acetylen danner ogsaa utgangspunktet for mange inter¬ 
essante syntesen, idet man av den kan fremstille alkohol, ace- 
ton, kulvandstoffer som bensol, petroleum m. v. 
De i det følgende nævnte gasformige brændsler har kun 
anvendelse i industrien. 
Masovngas (gichtgas), d. v. s. den gas som undviker 
fra toppen av masovnene, indeholder ca. 20 % kuloksyd og 
kan derfor brænde. Den nyttiggjøres kun i forbindelse med 
vedkommende masovn og har derfor ingen betydning for vort 
land, hvor der for tiden ikke findes masovner. 
Generatorgas (luftgas) faaes ved at la en begrænset 
luftmængde passere gjennem et høit lag glødende kul eller 
koks (eller et andet fast brændsel), som er anbragt i en schakt- 
formet, muret ovn, en saakaldt generator. Man faar da en 
»luftgas«, som kan indeholde ca. 25 % kuloksyd og endel 
22 
