339 
og billig brændsel, som smaakul eller torv med ca, 50 % vand, 
idet man samtidig faar ca. 70 % av det i brændslet værende 
kvælstof i form av ammoniak (saaled.es at man kan faa ca. 
45 kg. svovelsur ammoniak pr. ton brændsel mot ca. 10 kg. ved 
almindelige gasverker). Mondgasen blir billig, men maa da 
fremstilles i meget store anlæg. 
Naar man nn skal sammenligne værdien av de forskjellige 
slags brændsel, saa vil det fremgaa av det foregaaende, at 
man ikke kan foreta nogen paalitelig sammenligning, uten at 
man har analyse av vedkommende brændmaterialer, fordi 
brændværdien kan veksle meget, selv hos en og samme slags 
brændsel. Derfor kan man se opgit f. eks. 1 meterfavn bjerk 
snart lik 10 hl. koks, snart lik 17 hl., 1 hl. koks snart lik 2 hl. 
torv, snart lik 3 hl. o. s. v. 
For at faa faste holdepunkter skal her opstilles en tabel 
paa grundlag av værdier, som er fundet for det i Bergen fore- 
findende brændsel: 
1 meterfavn bjerk med 20 % vand — vegt 1070 kg. — 
ca. 3 810 000 kalorier. 
1 meterfavn barved med 20 % vand — vegt 840 kg. — 
ca. 2 920 000 kalorier. 
1 hl. torv med 30 °/o vand — vegt 24 kg. — ca. 88 000 kalorier. 
1 hl. koks med 5 % vand — vegt 37 kg. — ca. 240000 kalorier. 
1 hl. kul med 5 % vand — vegt 78 kg. —- ca. 570000 kalorier. 
1 hl. petroleum — vegt 80 kg. — ca. 820 000 kalorier. 
Paa grundlag av disse værdier kan man da opstille føl¬ 
gende tabel: 
Favn å 2.4 m. 3 
Hektoliter 
Barved 
Bjerke- 
ved 
Torv 
Koks 
Stenkul 
Petro¬ 
leum 
1 
favn barved. 
1.0 
0.77 
33.0 
12.3 
5.16 
3.56 
1 
w 
birkeved. 
1.3 
1.0 
43.0 
16.0 
6.7 
4.16 
1 
hl. 
torv. 
0.03 
0.02 
1.0 
0.37 
0.15 
0.11 
1 
koks.. 
0.08 
0.06 
2.7 
1.0 
0.42 
0.27 
1 
V) 
stenkul. 
0.19 
0.15 
6.5 
2.4 
1.0 
0.7 
1 
V) 
petroleum. 
0.28 
0.22 
10.7 
3.4 
1.44 
1.0 
