340 
Koster nu 
1 
favn 
barved . 
. . kr. 65.00, saget og kløvet kr. 
O 
o 
00 
1 
V ' 
bjerkeved . . . 
„ 75.00, —„—■ „ 
96.00 
1 
hl. 
torv ........ 
. . „ 2.50, 
1 
koks.. 
.. „ 12.00, 
1 
•n 
kul. .. 
.. „ 17.00, 
1 
V 
petroleum . . . 
.. „ 34.00, 
saa koster 100 000 kalorier i form av barved kr. 2.23, do. 
kløvet kr. 2.88, bjerkeved kr. 1.97, do. kløvet kr. 2.24, torv 
kr. 2.84, koks kr. 5.00, stenkul kr. 2.98, petroleum kr. 4.15. 
II. 
De foran anførte tal for de forskjellige brændslers varme- 
værdi er imidlertid teoretiske værdier; de angir det 
antal varme enhet er, som 1 kg. av brændslet kan tænkes at 
avgi under forutsætning av at forbrændingen er fuldstændig 
og at intet av den utviklede varme gaar tilspilde. For straks 
at si det, saa er det ikke mulig ved noget ildsted fuldstændig 
at utnytte et brændsels totale brændværdi, man lider altid et 
større eller mindre tap, saa nytteeffekten kan være 
meget forskjellig. 
Ved fyring med faste brændmaterialer opstaar der føl¬ 
gende slags varmetap: 
1. Tap ved ufuldstændig forbrænding, idet en del av 
brændslet vil i mere eller mindre forkullet tilstand falde ned 
i askerummet, videre vil en del av de av brændslet utviklede 
gasarter gaa bort gjennem skorstenen i uforbrændt eller i 
delvis forbrændt tilstand, som kuloksyd, kulvandstoffer, tjære 
eller sot. Alle disse tap vil dog tilsammen ikke være store — 
de utgjør ialmindelighet 4—8 % av brændslets varmeværdi. 
Undtagelsesvis kan man f. eks. ved fyring med smaakul finde 
optil 20 % kulstof i asken. 
Derimot er den gjennem skorstenen utsendte sotholdige 
røk meget gener ende for omgivelseme ved at virke tilsmud- 
sende, hindre sollyset fra at trænge gjennem og endelig bidrar 
den meget til taakedannelsen. 
Énhver som har opholdt sig i utlandets store industribyer 
vil vite, hvor ubehagelig røkplagen kan være, og i længden 
