342 
Kommer der mindre luft til brændslet end den beregnede, 
vil endel av brændslet bli uforbrændt eller omdannes til ufor- 
brændte gasarter, som gaar bort gjennem skorstenen. 
Kommer der formeget luft til brændslet, vil denne over¬ 
flødige luftmængde ta med sig megen varme op igjennem 
skorstenen. Størrelsen av denne varmemængde avhænger av 
mængden av den overflødige luft, av forskjellen mellem skor- 
stensluftens og værelsesluftens temperatur og av forbræn- 
dingsprodukternes specifike varme. 
Forbrændes f. eks. 1 kg. kulstof i en luftmængde som er 
dobbelt saa stor som den teoretisk nødvendige, d. v. s.: 2 X 11-5 
= 23 kg. luft, saa vil forbrændingsprodukternes vegt bli =± 24 
kg. og deres specifike varme kan sættes = 0.25. Hvis nu for¬ 
skjellen i skorstensluftens og værelsesluftens temperatur er 
= 300°, saa blir den varmemængde, som forbrændingsproduk- 
terne tar med sig op gjennem skorstenen = 0.25 X 24 X 300 
= 1800 kalorier, og da 1 kg. kulstof ialt utvikler 8080 kalorier, 
saa vil tapet i dette tilfælde utgjøre over 22 %. Av denne 
beregning vil det videre fremgaa i hvilken grad dette tap 
stiger med luftoverskuddet. 
Da det nu i praksis er umulig at faa brændslet fuldstæn- 
dig forbrændt uten noget luftoverskud, blir altsaa opgaven at 
konstruere et ildsted, hvor forbrændingen kan foregaa med 
mindst mulig overskud av luft. Ved dampkjelfyrsteder faar 
man saaledes den bedste varmeøkonomi ved at bruke 1V 2 til 
2 ganger det teoretisk nødvendige luftkvantum, men i praksis 
brukes ofte 3—4-dobbelt luftoverskud, hvorved 40 % eller 
mere av brændslets varmeværdi gaar tapt gjennem skor¬ 
stenen. Selv ved forsigtigere fyring maa man regne med et 
tap av 12—15 % paa denne konto. Ved flytende og gasformig 
brændsel kan man nøie sig med et mindre luftoverskud, hvil¬ 
ket er en væsentlig fordel ved disse slags brændsel. 
Ogsaa ved ovnsfyring er det ialmindelighet det unødige 
luftoverskud som bevirker det største varmetap; i magasin- 
ovner, kan man dog nøie sig med et minimum av luftoverskud, 
hvorfor ogsaa disse kan vise en utnyttelse av brændslets 
varmeværdi paa ca. 90—95 %. 
Naar man vil ha en mest mulig økonomisk fyring, maa 
man derfor sikre sig at forbrændingen foregaar med mindst 
