28 
meridiangrad 1 ) eller = 1 bueminut. Nu er som bekjendt jorden 
ikke kuleform et, men ellipsoidisk med flattrykning ved polene. 
Følgen herav er, at meridiangraden ikke er like lang overalt, 
den blir længer og længer, ettersom man nærmer sig polene, 
og det samme skulde altsaa ogsaa bli tilfældet med kvartmilen. 
Mens den saaledes ved ækvator ifølge den ovenfor givne defini- 
tion er 1842.78 meter, blir den ved polene 1861.99 m., og den 
norske sjømil (4 kvartmil) skulde altsaa variere mellem ca. 
7371 m. og 7448 m. Ombord i et skib, som ikke netop følger 
samme breddecirkel, skulde altsaa sjømilen i virkeligheten for¬ 
andre sig merkbart fra dag til dag. 
Da et saadant variabelt længdemaal i mange henseender er 
upraktisk, har man i de fleste land modificert den ovenfor an¬ 
førte definition av kvartmilen og fastsat dens længde til en 
bestemt midlere værdi av bueminuttet. Til en saadan midlere 
værdi kan man komme paa mange maater. Man kan f. eks. ta 
middeltallet av de 2 ovenfor nævnte yttergrænser (1852.38 m.), 
eller man kan dele længden av meridianen mellem ækvator og 
pol i 90' x 60 — 5400 likestore dele (1852.04 m.). Man kunde 
ogsaa tænke sig, at meridianen virkelig var en cirkel, men 
med radius == middeltallet av jordens store og lille halvakse 
(1852.01 m.), eller man kunde endelig vælge kvartmilen som 
1 / 60 meridiangrad paa 45° bredde o: midt mellem ækvator og 
pol (1851.83 m.). 
Hvilken maate man end vælger, kommer man — som; det 
sees — til, at kvartmilens midlere værdi i helt tal skulde bli 
1852 meter. Denne længde er da ogsaa i mange land fastsat 
som gjældende. Hos os er der i virkeligheten intet fastsat i 
denne henseende, men paa vore officielle sjøkarter og i „Norske 
lods“ har man i de senere aar gaat ut fra den ovenfor nævnte 
værdi, 1852 m., som gjældende for kvartmilen. 
D en norske sjømil maa da være 4 x 1852 = 
7 4 0 8 meter. 
I England har kvartmilen gjennemgaat mange omskif¬ 
telser, før det i 1882 blev bestemt, at „the nautical mile a skulde 
være 6080 engelske fot eller 1853.1 m. Dette svarer til 1 / 60 
meridiangrad paa 48° bredde (omtrent Brest 5 s bredde). 
De forenede Stater og Japan har begge fulgt 
England i dette stykke, mens de fleste land forøvrig — som 
nævnt — har valgt, værdien 1852 m. Nogen praktisk betyd¬ 
ning har det selvfølgelig ikke, hvilken av disse tal man vælger. 
Til de ovenfor nævnte værdier for kvartmilen er man kom¬ 
met gjennem benyttelse av de værdier for jordsfæroidens kon- 
stanter (den store og den lille halvakse), som den berømte 
l ) En meridian er som bekjendt en storcirkel, som gaar gjennem 
jordens begge poler. 
