47 
og mere fra den midlere periode, 331 dage, er almindelig, og 
et maksimum, som indtraf 29de september 1840', kom endog en 
hel maaned for sent. Avvikelserne er sandsynligvis periodiske; 
men deres lov kan ialfald ikke endnu tilfredsstillende for¬ 
muleres. 
Lyskurvens form varierer ogsaa ret betragtelig, idet f. eks. 
dens top ved et maksimum kan være betydelig spidsere end ved 
et andet. Almindelig dvæler den ved et maksimum omtrent 
14 dage; men det har ogsaa hændt, at denne rast er blit for- 
længet til den dobbelte tid. Som det vil sees av dens normal- 
kurve (fig. 2), er dens opstigende gren steil ere end dens ned¬ 
stigende; men ved en maksimumsforekomst i 1840' var det om¬ 
vendte tilfælde. 
Den som har set Mira i dens fulde glans, vil huske dens 
intens røde farve. 
Efter det lille kart side 35 over stjernebilledet Hvalfisken 
og nærmeste omegn vil den merkelige stjerne lett kunne findes. 
Hvalfisken staar noget lavt paa himlen ret under Vædderen og 
er synlig fra september til februar. Da Miras maksima nu fal¬ 
der paa sommeren, vil det derfor gaa no gen aar, før de kan 
observeres paa vore bredder. De to maksima, som indtræffer i 
januar og desember 1916, vil begge ligge heldig til. 
Jeg har omtalt Mira saa utførlig, fordi den ikke alene er 
den først opdagede av de foranderlige, men ogsaa er en av de 
faa, som er synlig med blotte øine, og endelig fordi dens for- 
anderlighet er typisk for de langperiodiske stjerner. Den 
repræsenterer meget nær den midlere periodelængde og ampli¬ 
tude 1 , og dens noget usymmetriské lyskurve med raskere op- end 
nedstigning, variationene i maksimums- og minimumshøiden, 
ja endog i kurvens form, altsammen er karakteristisk for stjer¬ 
ner av Pickerings II. klasse. 
Det er dog en viss eiendommelighet ved flere av de lang¬ 
periodiske stjerners lyskurve, som ikke i almindelighet ligger 
i dagen ved stjerner av Mira-typen. Betragter vi saaledes kur¬ 
ven til den foranderlige R Normae, fig. 3, finder vi straks, at 
den har en ganske eiendommelig form. Perioden er 481 dage; 
men i denne tid gjennemgaar stjernen to maksima av omtrent 
samme høide (7.0 m ) og to meget forskjellige minima, idet det 
dypeste (hovedmin.) ligger ved 11.0 m -, mens det sekundære 
