Amundsens sydpolsfærd, 
dens videnskabelige betydning. 
Av Bjørn Helland-Hansen. 
Roald Amundsen tok artium og studerte medicin. Han for 
tilsjøs i flere aar og tok saa styrmandseksamen. Han var med 
paa „Belgica u -ekspeditionen til sydpolarlandene, den ekspedi- 
tion som for første gang overvintret dernede. Senere — i 1901 — 
gjorde kan en tur med „Gjøa u til Nordishavet for at øve sig op 
i isseilads med den lille skute; han drev sælfangst og samlet et 
stort og meget værdifuldt oceanografisk materiale. Et par aar 
senere var han i de kolde egne ved den magnetiske nordpol, 
hvor han i 18 maaneder foretok grundlæggende videnskabelige 
observationer. Saa gjennemførte han Nordvestpassagen, som 
mange hadde forsøkt paa tidligere, men ingen hadde klart. 
Straks han kom hjem igjen fra den tur begyndte han paa for- 
beredelserne til den 3dje „Fram u -ekspedition; han studerte bl. a. 
oceanografi i mange maaneder. 
Han har med andre ord en fortrinlig utdannelse baade som 
polarforsker og som videnskabelig observator: gode teoretiske 
kundskaper, megen praktisk erfaring og stor øvelse i videnska¬ 
belige præcisionsiagttagelser. Hans sidste glimrende bedrift er 
da heller ikke bare en storslaat sportspræstation, men den er 
ogsaa en reise av megen betydning for de geografiske viden- 
skaper. Det er naturligvis endnu for tidlig at ville gaa ordent¬ 
lig ind paa de geografiske resultater, han har opnaadd ved denne 
ekspedition; men man kan allikevel faa et begrep om dem paa 
grundlag av de foreløbige korte meddelelser og naar man tænker 
paa de problemer, som knytter sig til sydpolsforskningen. 
Eor det første er det resultatene for geomorfologien — 
læren om jordoverflatens form. Sydpolarlandet er en verdens¬ 
del som er like saa stor som Europa og Australien tilsammen. 
Naturen 1912 
7 
