101 
For geomorfologien vil ogsaa de studier ha betydning, som 
Amundsen har gjort over isbræerne og den store Rossbarriére. 
Denne barriere har en brat væg ut mot Rosshavet i en længde 
av omtrent 700 kilometer; høiden er mel lem 20 og 50 meter. 
Ovenpaa er den („the surface barrier") i det store og hele flat, 
bare med nogen svake hævninger og sænkninger. Ute ved havet 
kalver barrieren; mange av de store taffelformede isbjerge, som 
driver rundt i Sydishavet, er kommet derfra. Den store ismasse 
beholder allikevel sin utstrækning paa det nærmeste, tiltrods for 
de svære stykker, som stadig bryter - løs fra den. Der maa 
derfor komme nye isdannelser, som holder den vedlike, og de 
kommer væsentlig fra de mange bræer, som strækker sig ned¬ 
over mot overflatebarriéren fra de store fjeldkjæder. Shackleton 
fandt en særlig stor bræ, Beardmorebræen; nu har Amundsen 
fundet flere lignende — en av dem (Axel Heiberg-bræen) pas¬ 
serte han paa sin vei til og fra polplataaet. Disse store bræer 
bevæger sig temmelig hurtig nedover og sender sine ismasser i 
overflatebarriéren i Rossbugten. Det gaar vel for en stor del 
paa en lignende vis som ved Suphellebræen i Sogn, hvor der fra 
bræen oppe i tjeldet styrter ned en hel del isstykker, som samler 
sig i den anden bræ nede i dalbunden. Rossbarriéren faar alt- 
saa stadig ny tilførsel av is fra fjeldene i bakgrunden, mens der 
fors.vinder is fra den ute ved havet. Den maa derfor være i en 
stadig bevægelse —- noget som flere tidligere sydpolforskere 
ogsaa har kunnet paavise ved direkte maalinger. Det vil bli 
meget værdifuldt at faa rede paa de iagttagelser, Amundsen har 
gjort av disse forhold. Han vil ogsaa kunne fortælle noget om 
underlaget for barrieren. Man tænker sig at den bevæger sig 
over en jevndyp og grund havbugt, og at kanten, hvor kalvnin- 
gen foregaar, ligger der hvor havbunden synker dypere, saa isen 
flyter frit i våndet og brækkes av ved en øket opdrift. Men 
der maa være endel eiendommelige forhold her, som man ikke 
har hat rede paa tidligere. Blandt andet er det merkelig, at 
der i denne barriere kan forekomme en slik bugt som Hval- 
bugten, hvor „Fram“ gik ind; den maa være omtrent konstant, 
for den er iagttat av alle de reisende, som har passert barrieren 
paa det sted helt siden Ross var der for over 70 aar siden. 
Det er sandsynlig at denne lille bugt skyldes en eiendommelig 
form av havbunden. Det vil Amundsen kunne fortælle nærmere 
