120 
Det dyrkede brødfrugttræ utvikler intet spiredygtig frø i 
sine frugter. Træet maa derfor formeres kunstig, ved stiklinger 
som forøvrig er meget nøisomme. Naar bare klimatet passer, 
kan jorden være noksaa daarlig, saa daarlig at den ikke kan 
brukes til dyrkning av andre planter. Træet bærer frugt til det 
er 60-—-70 aar gammelt og hvert aar kan man plukke frugter i 
9 maaneder, fra november til juli. Frugtdannelsen er saa rikelig 
at 2 — 3 trær er nok for et menneske til at leve derav. Der 
er en bekjendt ytring av den berømte engelske sjøfarer James 
Cook: Hvis en mand i sit liv bar plantet 10 brødfrugttrær, saa 
har han gjort sin pligt mot sig og sine etterkommere likesaa godt 
som naar en paa vore breddegrader i hele sit liv har strævet med 
at pløie og høste, for i sit ansigts sved at ernære sin familie. 
Hor hvert barn som fødes, planter faren et brødfrugttræ som 
da blir barnets eget træ. 
Hele træet er gjennemtrængt av en meget seig, tykflytende 
melkesaft. 
Frugten indeholder et hvitt, melet stof og det er det som 
betinger dens overordentlige store betydning som næringsmiddel. 
Frugten avplukkes enten halvmoden eller fuldmoden. De halv- 
modne frugter steges i varm aske eller paa varme sten indtil 
skallet blir sort og spiødt. Indvendig er da kjøttet hvitt og 
mykt som ferskt hvetebrød. Det spises straks, da det ikke 
holder sig mere end nogen faa timer. Hvis derimot frugten 
skjæres i skiver og disse tørres kan de holde sig endog i et par aar. 
Paa den maate brukes de som skibsbrød. Spanierne bruker det 
saadan og de foretrækker det for almindelig brød. Paa Syd- 
havsøerne laver man av de umodne frugter en meget velsmakende 
grøt. Frugten stekes ganske let og skrælles, hvoretter kjøttet 
behandles med koldt vand. En meget velsmakende ret faar man 
ogsaa naar man støter de skrællede frugter i en morter og over- 
helder melet med kokosmelk. 
Naar de fleste frugter er fuldmodne foregaar hovedhøsten. 
De modne frugter er guldgule og bløte, indvendig deigagtige. 
De har da en søtagtig og motbydelig lugt og smak. I raa til¬ 
stand er frugten usund og spises derfor ikke eller ialfald kun 
med stor forsigtighet. Efterat frugten© er skrællet, stampes de 
i trækar til en deig, som i smaa portioner indpakkes i blade og 
bast. De kan nu holde sig i lang tid og jo længere de ligger 
