121 
des bedre blir de. Før den brukes lar man deigen gjære og 
derav bakes kaker eller lages pudding, som har en ravgul farve 
og en noget bitter men ikke ubehagelig smak. Den spises ofte 
dyppet i appelsinsaft. Av denne brødmasse lever de indfødte 
næsten udelukken.de. i august, september og oktober, i hvilke 
maaneder brødfrugttræet ikke har frugter. 
Basttrevlene av de unge grene brukes av de indfødte paa 
Sydhavsøerne til klær og tæpper og til at lage papir av. Av 
stammen utvindes en harpiks, som benyttes til at lage fernis og 
lak. Melkesaften tilsat med kokosmelk brukes til fuglelim og 
med sukker, eggehvite og sagflis til kit. Den gule ved brukes 
til bygningstømmer; til baater og husgeraad. Bladene brukes til ind- 
pakning og opbevaring av levnetsmidler, til hatter, til servietter 
og tallerkener. Paa grund av sin vakre løvrike krone brukes 
træet i Amerika som prydtræ i parker og alléer. 
Træet var ikke kjendt i Europa før i slutten av det 17de 
aarhundrede. Efter flere mislykkede forsøk fik man det overført 
til Vestindien i det 18de aarh. Man hadde tænkt at skaffe de 
i Amerika boende slaver et nyt næringsmiddel i brødfrugten. 
Men det lyktes ikke rigtig godt. Slaverne foretrak bananer. 
Dem kunde de spise raa. Selv Sydhavsøernes folk griner paa 
næsen av brødfrugten, da de synes de maa ha adskillig bryderi 
med at tillage den, før de kan spise den. Arbeide og flid er 
ikke netop deres sterkeste side, de ynder ikke at tænke for meget 
paa den dag i morgen. Naar de drømmer om sit paradis, tænker 
de sig helst en brødfrugt, som ikke trænger nogen tilberedning, 
men som kan spises straks den er plukket av træet. 
Bokanmeldelser. 
Oscar Hagem: Arvelighetsforskning. En oversigt over 
nyere resultater. 181 sider. Kristiania 1912. (H. Asche¬ 
houg & Co.). 
Intet avsnit av biologien har i de seneste aar fanget saa 
mange naturforskeres interesse og avfødt saa mange undersøkel¬ 
ser som spørsmaalet om arveligheten og de lover den er under- 
