170 
5. Hvad livet og døden er. 
Spørsmaaleme om hvad livet og døden er interesserer 
almenherten mere end andre, og man har ikke ventet» paa den 
eksperimentelle biologi for at besvare dem. Likesom alle for¬ 
klaringer av naturfænomener i den førvidenskabelige periode, 
blev ogsaa svaret her sterkt» pa,åvirket av antropomorfisme. 
„Live»t“, sagde man, begynder i det øieblik da et „vitalt prin- 
cip“, en „sjæl“, tar bolig i legemet — man vidste naturligvis 
ikke oprindelig at livet begynder med egget -— og døden bestaar 
deri, at det vitale princip eller sjælen forlater legemet, idet den 
dog vedblir at ha en personlig eksistens. 
For naturvidenskapsmanden begynder imidlertid individets 
liv med paas kyndel sen av oksydationene i egge t, frembragt ved 
en opløsning eller beskadigelse av ytterlaget, og livet ender med 
ophør av oksydationene i legemet. Saa snart disse ophører, blir 
cellernes hinder — ved tilstedeværelse av vand og en passende 
temperatur — gjennemtrængelige for bakterier, og legemet øde- 
lægges av mikroorganismer. 
Spørsmaalet om begyndelsen av individets liv, og om dets 
død, kan saaledes fuldstændig besvares ved hjælp av fysik og 
kemi. Det er derfor overflødig, og det indeholder en anakro¬ 
nisme, naar man vil paastaa at individets liv begynder ikke 
bare med paaskyndelsen av oksydationene, men d©suten ved ind- 
førelse i egget av et metafysisk vitalprincip; ved døden skulde 
det omvendte ledsage stansningen av oksydationene». 
6. Arvelighet. 
For 10' aar siden var arveligh ets pro b lem et fuldstændig like- 
saa dunkelt som eggets befrugtning. Man kan si at det er 
gjennem egget, at de» arvelige egenskaper overføres. Spermato- 
zoen spiller først og fremst den rolle at utløse eggets utvikling, 
og først dernæst har den ogsaa de»n vigtige opgave at meddele 
egget den ene av forældrenes, farens, egenskaper. Dette be¬ 
vises av den parthenogenetiske ukjønnede formering, og sees 
ogsaa av følgende kjendsgjerning: Naar m,an befrugter egget # 
av et sjøpindsvin med spermatozoer av en nærstaaende art, kan 
man tydelig hos den fremkomne» larve merke» farens egenskaper. 
Men hvis befrugtningen sker med spermatozoer av en fjernt 
beslegtet art, f. eks. av en sjøstjerne, f aar man — som jeg paa- 
