172 
spill© en rolle ved bestemmelsen av kjønnet, hvilket han nær¬ 
mere begrundet. De sidste aa-rs i antagelser,' særlig av E. B. 
Wilson, Miss Stevens og Th. Morgan, har bekræftet denne 
Mc Clung’s geniale hypotese og har fuldstændig opklart pro¬ 
blemet om kjønnets bestemmelse. • 
Etter Mc Clung frembringer hvert dyr i like stort antal to 
slags spermatozoer, forskjellige derved at den ene halvdel har 
et kromosom mere end den anden; de første gir hånlige, de andre 
hunlige individ er. Eggene er derimot alle like. De senere 
undersøkelser, særlig Wilson’s, har vist at denne hypotese er 
rigtig for et stort antal dyr. 
Mens de fleste insekter har to slags spermatozoer og én 
slags egg, har andre dyr, f. eks. sjøpindsvin og sandsynligvis 
visse sommerfugler (Abraxas), omvendt to slags egg og en slags 
spermatozoer. I dette sidste tilfælde bestemmes kjønnet av 
egget og ikke av spermatozoen. Hos mennesket er der, ifølge 
G-uyer, to slags spermatozoer og en slags egg, hvorfor kjønnec 
her bestemmes av spermatozoen. 
Hvorledes foregaar nu bestemmelsen av kjønnet? 
La os ta det tilfælde at der er to slags spermatozoer og 
én slags egg, som hos mange insekter og hos mennesket. Alle 
egg har her, ifølge Wilson, et kromosom som er særlig vigtig 
for bestemmelsen av kjønnet, et „kjønnet“ kromosom eller — 
om man vil kalde det saa -— et overskytende kromosom X. 
Av spermatozoerne har derimot nogen et overskytende kjønnet 
kromosom, andre mangler det. Er antallet av formeringsceller 
tilstrækkelig stort, vil en halvdel (omtrent) av eggene befrugtes 
av en spermatozo med kjønnet kromosom X, den anden halvdel 
av spermatozoer uten dette kjønnede kromosom. Herav følger 
at der blandt de befrugtede egg findes nogen med to kjønnede 
kromosomer, andre med bare et. De sidste gir efter Wilson og 
andre hånlige individer, de andre, med to kjønnede kromo¬ 
somer, hunlige. Saa vidt vi endnu vet, er dette en almindelig 
regel for de dyr, hvor kjønnet bestemmes av to slags sperma¬ 
tozoer. 
Herav sees hvorfor det er umulig ved ytre paavirkninger 
at øve nogen indflydelse paa kjønnet av det unge individ som 
allerede er under utvikling. Naar f. eks. hos mennesket til- 
fældet bevirker at der i egget trænger ind en spermatozo med 
