175 
stoffer som er lokalisert i kromosomene, og av hvilke over¬ 
føringen av de nedarvede egenskaber avhænger, og at vise hvor¬ 
ledes diss© stoffer frembringer de tilsvarende egenskaper. ISTc- 
get er allerede gjort. Man har saaledes fun det at dannelsen av 
sort pigment skyldes samvirken mel lem et vist stof, ty r os in, og 
et oksyderende ferment, tyrosinase. 
Om ikke arvelighetsproblemet endnu er fuldstændig løst, 
saa vet man dog i det mindste at løsningen utelukkende er at 
søke paa cytologisk, o : fysisk-kemisk vei. 
(Fortsæthes). 
Den kemiske industris oprindelse og utvikling. 1 ) 
Av P. R. Sollied. 
I. 
I de ældste tider var det især tekstilindustrien, som stillet 
krav paa kemikalier; ægypterne, grækerne og romerne forstod 
ah utvinde alun og jernvitriol av visse mineraler og anvende 
disse stoffer Siom beis ved farvning med kraproten, alun desuten 
til garvning. Imidlertid kunde disse haandverk ikke godt 
bevirke nogen økning av antallet av kemiske produkter, ti det 
fordret et merei indgaaende studium i laboratorier, og dertil 
egnet sig ikke paa den tid farvning og garvning, fordi de 
kemiske processer som der 1 finder sted var altfor komplicerte for 
den tids mennesker. Andre gamle haandverk, hvis kemiske 
grundlag nu er velkjemdt, som keramiken og metalleneisi utvin- 
ding av deres malmer, kunde heller ikke fremkal de frugtbare 
laboratoriestudier, da disse virksomheter kræver store ovner 
og man ikke var istand til paa en bekvem, maate at skaffe sig 
tilsvarende temperaturer i det smaa. Følgelig kunde man heller 
ikke paa disse omraader arbeide sig ut av stordriftens empiri, 
men maatte i aartusener bare drive videre i det gamle spor. 
3 ) Yæsentlig efter Binz, Duisberg og Muller. 
