177 
Rensningen av dei ædle metaller kunde* imidlertid kun i 
begrænset maalestok gi anledning til at et saadant beliov op- 
stod. Man trængte jo ikke store mængder syre, da forraadet 
av dø ædle metaller ikke var stort. 
Kravet paa kemikalier i større mængder op stod først senere, 
henimot slutningen av det 18. aarh. og av ganskei andre aarsaker. 
Da der nu gives tusener av keimiske varer skulde det synesi om¬ 
trent ugjørlig at etterspore hvorledes behovet paa disse fra først 
av har utviklet sig. Men begrænser man opgaven til kun at 
omfatte de vigtigste keimiske industriprodukter og derved for- 
staar saadanne som er uundværlig til fremstilling av et større 
antal andre industriprodukter, da kan man nok ef ters pore o*p- 
rindelsen til den nuværende kemiske storindustri. For av dien 
slags stoffer findes der kun 3 : svovelsyre, soda og klor —« de 
brukes i vore dage enkeltvis eller flere sammen til fremstilling 
av saltsyre, salpetersyre, eddiksyre, glas, ætsnatron, mange 
miner alf arver, næstem alle tjæref arvestoff er, sprængstoffer, super¬ 
fosfat, ammoniumsulfat, aluminiumsulfat, sæpe- og stearinsyrø, 
æter, brom,, klorater, kloroform, til blekning av tekstilstoffer 
og andre stoffer, til rensning av petroleum. Der kunde anføres 
en række andre særindustrier og av alle disse avhænger igjen 
andre, saa der neppe gives nogen kemisk industri som ikke paa 
en eller anden maate er knyttet til de nævnte stoffer: svovelsyre, 
soda eller klor (hvortil først i den sidste tid kommer salpeter¬ 
syre). 
Nødvendigvis utmerker disse 3 stoffer sig ved en minimal 
salgspris; de er forsaavidt av samme natur som kul, og de 
mange før nævnte særindustrier vil de ikke ha kunnet opstaa eller 
utvikle sig, før svovelsyre, soda og klor var blit billige masse- 
artikler. 
De-t tilsyn eladende saa komplicerte spørsmaal om den 
kemiske industris oprindelse blir derved et meget enkelt: Naar 
og hvorfor fabrikerte man for første gang i større maalestok 
svovelsyre, soda og klor? 'Disse 3 stoff ers historie maa føre til 
den samlede kemiske industris historie. 
Allerede i begyndeisen av det 17. aarh. hadde man gjort den 
opdagelse, at naar svovel brændte i et fugtig rum, hvor der var 
overskud av luft, blev der dannet noget s v o ved syre; ikke 
længe efter viste franskmændene Lef evre* og L e m e r y at for- 
