180 
1 7 9 8—1 8 0 0. 1 8 2 9—1 8 3 1. 1 8 5 9—1 8 6 1. 
Bomuld .. . 41,8 243,2 1022,5 
Uld. 109,6 149,4 260,4 
Lin . 108,6 193,8 212,0 
Samtidig med dem stor© stigning i bomuldsproduktionen 
stiger naturligvis ogsaa. forbruket av de kemikalier, som man 
bruker for at vaske og bleke bomuld og da staar vi netop' foran 
de 3 før nævnte: svovelsyre, soda og klor. 
Før bomuld blev en masseartikkel trængte man ikke store 
mængder vaske, st off er og blekes to ff er. For silke og ulds ved¬ 
kommende hjælper man sig hovedsagelig med. litt sæpevand; 
men paa denne maate faar man ingen blekning av plantestoffer, 
fordi forurensningene her sitter ,saa meget fastere. 
Ved lin varer hadde man lært at hjælpe sig ved at la dem 
ligge i ukevis paa blekevoldem, hvor luft, lys og vand efter- 
haanden vil ødelægge enhver skjæmmend© farve. Dette lot sig 
gjøre fordi lintrevleme stammer fra en plante, som findles for¬ 
holdsvis sparsomt i de nordlige lande og fordi lin er et forholdsi- 
vis ædlere stof, som er varigere i bruk, hvorav igjen følger et 
spar sommer© forbruk. 
Bomulden kan man derimot ikke bleke paa denne maate. 
Med bomulden kom et helt nyt begrep ind i tekstilindu¬ 
strien, nemlig sæsonvaren, den billige vaskebluse, som man 
kaster for at kjøpe sig en ny. Ikke alene fordi bomuldsplanten 
i motsætning til linplanten vokser i tropisk overflødighet, men 
ogsaa fordi bomuldstrevler er saameget lettere at farve end lin- 
trevler. Disse sidste er nemlig haarde og litet gjennemtrængei- 
lige for farvestofopløsninger, mens d!e førstnævnte med begjær¬ 
lighet opsuger farvevæskerne. Som følge herav utviklet farveri 
og tøitrykkeri sig samtidig med bomuldsindførselen i et omfang 
som aldrig før, og da det ikke var mulig at faa rene farvelener 
før de av naturen bruna,gtige trevler var bleket, saa de var sne- 
hvitei, saa strak ikke den gamle grøesblekning længer til. Ja, i 
den første tid av den amerikanske bomuldsproduktions utvikling 
fandtes der ikke engang tilstrækkelig med græsmarker til at 
bleke al kalikoen og derfor opfandt man en hurtigmetode, som 
bestod i sukcessiv behandling med opløsninger av svovel syr e^ 
soda og klor i form av klorkalk. 
