265 
slam maa nu nøiagtig og opmerksomt undersøkes paa -sit ind- 
holdi av levende væsener. 
Etterhvert som våndet siler av, begynder larverne at bore 
sig ut av slammassen og komme frem i dagen. Har vi været 
heldig kan vi allerede i denne første fangst finde repræisemtanter 
for flere lib elle sl egt er. 
La os betragte litt nærmere en av de store larver siom be- 
dækket med slam' netop er kravlet frem av den fugtige mudder- 
masse og er ifærd 1 med at krype ut over posens rand. 
Ved hjælp av en medbragt klype fanger vi det 6 cm. lange 
plumpt byggedei dyr og fører det over i et av d!e medbragte 
samleglas, som vi paa forhaand har fyldt med rent klart vand!. 
Her kan vi nu, idet vi holder flasken op mot lyset, iagtta den 
paa nærmeste hold og forsøke at komme til klarhet over 1 d'e vig- 
tigste træk av dens bygning og levemaate. 
Fig. 4. Larve av en Aeschna-art. 
Vi x bemerker nu først og fremst, at denne eiendommelige 
larveform er temmelig forskjellig fra larverne hos en mængde 
andre veikjendte insektarter. Blandt andet finder vi hos den 
paa kroppens overside tydelig avsatte vingeskeder, der indiei- 
slutter de endnu ikke utviklede vinger hos den senere av den 
freimstaaende libelle. Saadanne vingeanlæg savnes som beikjendt 
hos larverne av de insektgrupper der gjennemgaar en fuldstæn- 
dig forvandling, og hos hvilke der forekommer et puppestadium 
mellem larven og det fuldt utviklede dyr. 
Libellerne gjennemgaar ingen saadan forvandling som vi 
eksempelvis finder den hes sommerfuglene. Under larvetilstan- 
den gjennemløpes hos. dem den hele forvandling som en jevnt 
fremadskridende utvikling, og nogen til sommerfuglens puppe¬ 
stadium svarende hviletilstand uten næringsoptagelse forekom¬ 
mer ikke inden den insektavdeling, hvortil libellerne hører. 
Paa larvens hode finder vi ogsaa skeder for de senere sterkt 
utviklede facetøine samt et par korte leddede følere og desutein 
kraftig utviklede kjæver. 
