270 
libelle arbeider sig langsomt ut og blir hængemde veid den av- 
skutte belg eller umiddelbart over denne. 
Den nyfødte libelle er med det samme den saaledesi trær ut 
i dagen en ytterst hjælpeløs, skabning. Det yttre chitinskelet er 
endnu bløtt og næsten farveløst, vingerne hænger bløte og 
slappe, og benene klamrer sig matte til den avskutte belg eller 
til plantestænglen. 
Men er luften tør og varm, stivner chitinskelettet forholds¬ 
vis hurtig, vingerne retter sig, og de ofte pragtfulde farver be>- 
gynder litt efter litt at vise sig. Dyret, som i begyndelsen 
syntes ganske utmattet efter den anstrengende fødsetsproces, 
begynder efterhaanden at røre paa sig, vingerne lægges vandret 
og bakkroppen hænger ikke længer saa slapt ned. 
Efter et par timer kan libellen allerede bevæge sig ved vin- 
gernes hjælp; men der hengaar oftest en dags tid, før det nye 
insekt er fuldt utfarvet, ja en Aeschna juncea-han som. klækkeides 
i en av mine beholdere var først efter to hele døgn ganske 
utf ar vet. 
* 
'X 
I det foregaaende er i store træk git en fremstilling av 
libellernes livshistorie. En nærmere indga.aen paa de enkelte 
arters organbygning og farveforhold ligger ganske utenfor ram¬ 
men av nærværende artikel. E'nhver der maatte ønske at 
beskjæftige sig nærmere med disse smukke og interessante 
insekter maa naturligvis søke de nærmere oplysninger herom i 
den speeielle litteratur over gruppen, og der gives for 1 dette 
øiemed m.ange gode og interessante arbeider, hvoretter man med 
lethet kan bestemme de eventuelt forefundne former. Et par 
korte bemerkninger skal dog her gives til foreløbig orientering 
for mere specielt interesserede læsere. 
Av Norges hittil kjendte 28 eller 29 libelleiarter tilhører de 
4 den her mere utførlig skildrede Aeschna-type, hvis utseende 
vil fremgaa av de vedføiede avbildninger. Disse hører til vore 
største og smukkest farvede libelle arter. Den ene av dem, 
A. coerulea, er oprindelig beskrevet efter norske eksemplarer av 
den kjendte prest og naturforsker Hans Strøm, som fandt arten 
almindelig paa Søndmøre. 
Av slegten Gomphus, som har en viss yttre likhet med 
Aeschna-arter ne er hittil hos os kun paavist en eneste art. 
