272 
Der utfordres til deres fangst et godt insektnet og dertil en ikke 
ringe færdighet i bruken av dette. 
Særlig hører fangsten av de store Aeschna-arter til entomo- 
logems vanskeligste og besværligste opgaver. lange stunder 
maa han ofte staa urørlig i det sterkeste solskin, plaget av blod¬ 
tørstige stikkefluer, ved vandbredden med sit net, taalmodig 
ventende til det gunstige øieblik indtræffer, da det aarvaaknei, 
forsigtige dyr endelig vover sig indem rækkevidde og ved et 
raskt netslag lar sig fange. 
Et par draaper svovlæter (nafta) holdt over hode- og bryst- 
stykket er i reglen tilstrækkelig til i et øieblik at dræpe de 
største arter, og dyret kan der efter tages ut av nettet og an¬ 
bringes i en passende æske for hjemtransport. De mindre arter 
kan hjemføres paa almindelige vidhalsede famgeglas. 
Desværre taper de; fleste arter hurtig sine ofte prægtige 
farver ved at henstaa tørret i samlingerne, og de kræver 1 derfor 
en omhyggelig præparation om dette til en vis grad skal und- 
gaaes. For de stiørre arters vedkommende maa endog indvol- 
dene omhyggelig fjernes og erstattes med bomuld, der 1 er 1 præ- 
parert med em borsyre-opløsning, men selv ikke efter en saadan 
behandling kan farverne bevares i sin oprindelige naturlige 
skj ønhet. 
Geografiske grupper blandt Norges løvmoser. 1 ) 
Av I. Hagen. 
(Fortsættelse fra hefte 7—8). 
Yi kommer der efter til de vestlige arter, det vil si saa- 
da.nne, som f i n d e s i Vesteuropa, og som her i landet 
forekommer ude lukk ende eller fortrinsvis 
paa vestkysten, og som mangler i Oplands- 
amierne. 
De falder i flere avdelinger efter sin utbredelsei, dels i 
Norge, dels utenfor landet. 
Den mest utbredte av dem findes ikke bare pa a Vest¬ 
landet, men langs hele kysten fra grænsem mot Sverige og 
i) Foredrag i Kr.a Yid.-Selsk. math.-naturv. kl. 8de mars d. a. 
