284 
hvorfra altsa a med største makelighet ti ds signal et kunde av- 
læseis. Da byens bebyggelse i dem tid ikke var mere, himmel- 
stormemde, end at man fandt sig godt tilrette med hus, paa 
to etager, kunde observatoriet paa M øll ©haug em av et skarpt øie 
steies 1 over den hele by. Dets tidssignal selvfølgelig ogsaa. 
Men tiderne sen dr øs. Sedlene vek for dampen, — havnen 
flyttet fra den friske fjord og like ind‘ i gatens liv, —« bebyg¬ 
gelsen gaar ikke 1 senger bare utad, men ogsaa, opad, i fire, fem, 
seks etager. Observatoriet derimot: ligger, hvor det laa: — ved 
den havn, som færdselen flyttet fra, og paa den 20-meters koll, 
omtrent stængt ute fra byens vaakne øie. Da- det litt efter litt 
blev liggende bak og utenfor 1 den trafik, det skulde støtte, gik 
kronometrene sin vei til urmakeren 1 ), hvis det knep med deres 
gang. Ellers blir der vel ikke spurt stort om kronometer om¬ 
bord: i de hurtig- og kortgaaemde dampskiber. 
I forholdenes medfør vokste der i 80- og 90-aarene op en 
tanke om, at observatoriet burde omdannes til en moderne og 
mere praktisk anstalt, og at kommunen burde søke at erhverve 
statens hjseip hertil. Tanken fandt støtte paa, kyndigste hold:; 
saavel prof. Mohn som avdøde prof. Eearnley skjsenket 
den sin opmerksomhet og bifald, og der blev av enkelte av kom¬ 
munens borgere nedlagt adskillig arbeide paa saken angaaemde 
em v ei r v a r s e 1 s t a t i o n for TYondhjemi og Trøndelag em, en 
mstiitution, som var tænkt, som en central anstalt for baade astro¬ 
nomisk og meteorologisk arbeide i det nordenfjeldske Norge. 
Mens Bergens by løste et, lignende spør smia al, der litt senere 
kom op, baade hurtig og godt, er saken for Trondhjems ved¬ 
kommende blit liggende ad acta. 
Lnder al omskiftelighet paa ethverf omraade har observa,- 
toriets tidssignal indtil nu været at se som. fra første tid av. 
Den hvite og sorte seildugstrommel er hver lørdag, 15 minutter 
før kl. 12 middag, ved hjælp av et spil med kjetting blit hsevet 
3.5 m. tilveirs for paa slaget 12 pludselig at forsvinde. Blandt 
de hjælpemidler, som satte observatoriet istand til „at følge 
med tiden“ i dens gang, skal her nævnes de væsentlige, nemlig 
en kikkert, passage,-instrument, fra Ca.ry i London. Objek¬ 
tivets brændvidde er henved 70 cm. Instrumentet er opført-til 
en værdi av 1000' kr. Dernæst et astronomisk ur med kvik- 
2 ) Det gjorde vel sit hertil, at observatoriet en tid blev bestyrt av 
en urmaker. 
