296 
kart i 1:1 0 0 0 0 0 0. Hele kloden er opdelt i kartblad©, 
og det er meningen at hvert land skal bidra sin del. Man skulde 
paa den maa,te faa et ensartet' utstyrt sammenhængend© kart 
over de kjendte deler av den hel© jord. De først© prøveblader 
er allerede utkommet. 
Trianguleringen. 
Forut for enhver opmaaling i detalj maa gaa en triangu- 
lering. Resultatet av denne 1 er, at man. faar beistemt medl stor 
nøiagtighet beliggenheten paa jordkulen av en hel diel punkter, 
de saakaldte trigonometriske punkter. Hosi OS' benyttes som saa- 
danne dels egne signaler (stenvarder, træpyramider o. 1.) som 
anbringes paa de mere fremtrædende fjeldtopper og a åsrygg er, 
dels forefindende større bygverker (kirker, fabrikpiper o. 1.). 
Forinden opmaaleren drar ut med sit maalebord, der paa 
forhaand er bestemt at. skulle omfatte et bestemt areal av jord¬ 
overflaten (f. eks. begrænset av bredde- og længdecirkler), kon¬ 
struerer han ind paa bordet alle de trigonometriske punkter, 
som falder indenfor omraadet. Disse er da urokkelig fastlagt 
og danner skelettet for detaljmaalingen. Paa denne miaate 
hindrer man, at feil kan forplante sig utover maalebordet eller 
fra maalebord til andet. 
Ogsaa paa de utgivne karter kan man ånde igjen de 
trigonometriske punkter: de betegnes ved en liten rund ring 
med en spids vinkel ovenpaa (ste f. eks. utklippet av rektangel- 
kartet omtrent midt i høire rammekant, Villingstadaasen, eller 
gradavdelingskartet i nederste hjørne tilvenstre, Helgelands- 
bukken). 
Jo flere trigonometriske punkter, des nøiagtiger© kart — 
men selvfølgelig ogsaa dets kostbarere; ti trianguleringen er et 
fint arbeide: Beliggenhetien paa jordoverflaten av de fornem,ste 
trigonometriske punkter bestemmes nu med en nøiagtighet, som 
maa angives i centimeter. 
Hvorledes bærer man sig nu ad for at faa beistemt disse 
punkter saa nøie? 
Fremgangsmaaten kan kort forklares saaledes: Man 
maaler med den ytterste grad av nøiagtighet en grundlinj©-en 
basis. Dennes endepunkters beliggenhet bestemmes ad astro¬ 
nomisk vei, hvorefter man paa basisen bygger triangel efter tri- 
