304 
delt i striper ved hjælp av cirkler, som løper parallelt med 
ækvator (breddecirkler) med 20 minutters mellemrum. Om hver 
slik stripe tænker man sig anbragt en kegløoverflate (keglens 
spids i den forlængedø jordakse), som berører stripøh langs en 
cirkel midt mellem de to begr ænsningsc irkler. For hvert 20de 
breddeminut (o : omtrent for' hver 37 kilometer) kommer altsaa 
én ny kegle — - vi f a,ar, hvad vi kal der et p o 1 yk on isk pro- 
jektdonssystem. 
Ved 1 dette -— som ved alle andre projektioner —i klæber der 
selvfølgelig feil, og denne blir større, jo længer man fjerner sig 
fra den cirkel, hvori keglen berører jordoverflaten; men da der 
omtrent for hver 37te kilometer kommer en ny kegle langs en 
ny berøringseirkel, blir feilen praktisk talt umerkelig. 
Kartbladene begrænses d denne projektion av de ovenfor 
nævnte breddecirkler med 20' minutters mellemrum samt av 
nord—sydgaaende linjer (meridianer) med 1 grads mellemrum,. 
Kartbladene blir derved nærmest trapez-forinede; sit navn 
g r a d a v d e 1 i n g s k a r t e r har de faat efter de nævnte be- 
grænsningslinjer : ■„breddegrader“ og „l.æ;ngdegrader a . . 
D'et er klart at man paa denne maate faar kartblader, som 
i motsætning til rektangelkartene ikke blir like store (mindre, 
jo længer man kommer nordover), og ikke i ubegrænset antal 
lar sig sammenklæbø til et sammienhængendiø kart ; de vil sprike 
langs breddecirkletne. Dette i er imidlertid kun en teoretisk 
ulempe; i praksisi vil man ikke generøs herav, da det ikke godt 
kan bli tale om at sammehklæbe et saa stort antal kartblader, at 
uoverensstemmelsen i tilpasning blir merkbar, og cia end vi dere 
papirets krympning i denne henseende spiller en større rolle end 
selve projektionen. 
Å m t s k a r t e n e og det gamle g ø n e r a 1 k a r t er kon¬ 
struert efter en berørende konisk proj ektion ; det n. y e lan d- 
gener alkar 1 vil bli konstruert efter gradavdelingisprin- 
cippet. 
Til slutning vil jeg tillate mig at henlede opmerksomheten 
paa opmaalingens katalog; den kan faaes gratis, og den inde- 
holder en mængde værdifulde oplysninger 1 om vore opmaalinger 
og karter. 
