318 
Den anden av de nye kometer blev fundet av den bekjendte 
amerikanske kometopdager Brooks i Geneva N. Y. 20de juli, da 
han den dags morgen undersøkte østhimlen. Kometen stod i 
stjernebilledet Pegasus i en avstand av 2 astronomiske enheter 
fra solen, 1.3 fra jorden, og bevæget sig langsomt i nordvestlig 
retning gjeniiemi Svanen til Dragen, hvorpaa den gik sydover 
gjennem Bootesi, Jagt,hundene, Koma og Jomfruen og kom i 
begyndelsen av november' over paa den sydlige himmel. De 
første beregninger av dens bane viste, at den va,r opdaget 
99 dagé før den var i sit perihel (28de oktober) og dia den like til 
midten av september stadig nærmet sig jorden, siamtidig som 
dein bevæget sig ind. mot solen, maatte den vokse betydelig i 
lysstyrke. I slutten av august kunde ogsaa kometen sees. med 
blotte’ øie og var kun 0.5' størrelsesklasse svakere end Andromeda- 
taaken. I midten av september var kometen et iøinefaldende 
objekt, i slutten av oktober og i november lyste den meget sterkt 
paa morgenhimlen. Da den i disse maaneder bevæget sig hurtig 
sydover, blev den i desember usynlig for de europæiske observa¬ 
torier og kunde kun observeres fra den sydlige halvkule. 
I begyndelsem av september saa man de første spor av en 
hale, i midten av maaneden var halen synlig for 1 blotte øle, —=* 
3°—4° lang, smal og retlinjet. Dens længde vokset hurtig og i 
de sidstei dage av maaneden hadde halen en længde av 20°; da 
kometen pasiseret sit perihel var halen 30° lang. Men det var 
ikke en eneste lysmasfse; den saa. meget mere: ut til at. bestaa 
av flere distinkte baand, i Nizza talte man 29de oktober liketil 
9 siaadanne baand, hvorav de to ytterste, 1 / 2 ° lange, dannet en 
vinkel paa 60 |C . Og fotografier fra Lick viser at. der straalte 
lysende materie ut. fra hodet i halens retning. 
Efter de fotometriske miaalinger lyste kometen sterkest om¬ 
kring perihel, men kun fjerdeparten av dens lys skyldtes reflek¬ 
tert sollys. I kometens hode saa man de. 3 sedvanlige kulvand- 
stofbaand samt. dé 2 cyanbaand; dette spektrum kunde følges et 
stykke ind i halen, men dennes egentlige' spektrum skrev sig 
fra kuloxyd under meget lavt tryk, saaledes som man tidligere 
har fundet det ved DanieFs, Morehouse’s og Halley’s komet. 
Om denne Brooks’ komet er den isamme som den der 1 viste 
sig i 1490 og som fornemlig blev observert i Kina, kan der for 
tiden ikke siges noget bestemt. 
Den tredje nyel komet, blev opdaget av Quénisset i Juvisy 
23de septbr., 60 dagei før dien passerte sit. perihel. Ved opdagelsen 
stod kometen i s.t.j erneib ill edet Lille Bjørn og var altsaa circumi- 
polar for de nordlige observatorier. Fra dette stjernebillede gik 
den sydover gjennem Dragen og Kronen, hvor den blev synlig 
for blotte øie, men saa forsvandt kometen i solstraalene, og det 
var først i begyndelsen av 1912 at. den igjen kunde observeres, 
men nu var den kommen langt ned paa, den sydlige himmel. 
