324 
massen. Disse er omgit av høit opragende, spidse tinder og 
egger, hvorfra snøskred, saa at sige til stadighet, gaar ned til 
samlebassænget. Fra, dette skyter der sig istunger (jøkler) et 
længere eller kortere stykk© nedover i dalene. Hos os fore¬ 
kommer denne bræform særlig i Jotunfj eldene, i Horungerne 
og i Romsdalsfj eldene. 
Fig. 3 og 4 gir prøver paa den. 
Fig. 4 . 
Parti fra Horungerne set fra Uradalsbandet i vestlig retning. 
1. Eiingstinderne. 2 og 3. Skagastølstinderne 
4. Styggedalstind. 5. Gjertvastind. 
Plataabræerne er ogsaa blit kaldt den norske type, da d© 
særlig optræder i stort an tal i Norge. De danner et mellemled 
mellem den alpine og den arktiske brætype. 
Alpebræerne ligger knn som rester i fjeldmassens fordyp¬ 
ninger, mens den arktiske storis dækker det hele land og rager 
opover de høieste fjeldtopper. Kun en brem av kysten er isfri. 
Grønland avgir et godt eksempel paa, denne bræform. 
Naar det sammenhængende isdække ved avsmeltning er 
svundet saa meget ind, at det opløses i flere bræpartier, faar mian 
den norske brætype. Paa det første trin av avsmeltningen frem- 
