40 
Befrugtningen, er stedse Celler, som er udviklede paa en særegen 
Maade. Det hånlige Element kaldes Sæd — hos Blomsterplanterne 
Støv — og det hunlige Æg. Begge Dele er gærne dannede i særegne 
Dele af Organismerne — og disse Dele hedder hos Blomsterplan¬ 
terne — med hvilke vi her alene skal beskæftige os — Støvdragere 
og Støweje. Befrugtningen hos Blomsterplanterne bestaar i, at Støv- 
korn fra Støvdragerne føres over paa Støvvejens Fang, oftest ved Vin¬ 
dens eller Insekters Hjælp, og spirer der, idet hvert Korn udsender et 
Bør, som borer sig ned igjennem Støvvejen til det træffer paa et Frø- 
anlæg. Selve Befrugtningen er Støvrørets delvise Udtømning af sit 
Indhold i Frøaalægget i en særlig Celle, som kaldes Ægcellen, og 
Resultatet af Befrugtningen er, at Frøanlægget bliver til Frø. Fra 
Frøet fremspirer saa efter en Hviletid en ny Plante. 
Nu er vort Spørgsmaal — kan et Frø udvikles uden Befrugtning ? 
eller mere bestemt: kan et Frøanlæg uden Befrugtning blive til et 
Frø, fra hvilket senere en ny Plante kan udvikle sig? — Og Svaret 
lyder: nej, i Reglen ikke; men særlig det sidste Aartis Undersøgel- 
ser har dog godtgjort, at der er nogle Undtagelsestilfælde; de er kun 
faa, særlig naar man betænker Blomsterplanternes store Artsantal, og 
det har følgelig vakt adskillig Opmærksomhed, hver Gang en ny Und- 
tagelse blev bekendt, saa meget mere som disse Undtagelser hoved- 
sagelig forekommer hos meget almindelige og velkendte Planter, som 
man ikke mistænkte for saadanne Uregelmæssigheder. — Denne Ud- 
vikling af Frø uden Befrugtning kalder man Parthenogenese, et 
græsk Ord, som betyder Jomfrufødsel, og de Planter, hos hvilke den 
findes, kaldes parthenogenetiske Planter. Ordet er laant fra Zoolo¬ 
gien, hvor man længe førend i Botaniken har iagttaget lignende 
mærkelige Forhold. Det er særlig blandt Leddyrene, at Partheno¬ 
genese findes. Nævnes kan saaledes flere Sommerfugle og Bier og 
Hvepse samt adskillige Krebsdyr (Dafnier o. a.). Her er det ofte saa¬ 
ledes, at kun visse Generationer af vedkommende Dyr udvikles ad 
parthenogenetisk Vej, eller at det kun er det ene Køn, der fremkom¬ 
mer af ubefrugtede Æg; hos Honningbien befrugtes saaledes de Æg, 
af hvilke Arbejdere og Hunner (Dronninger) skal fremkomme, medens 
de Æg, der er bestemte til at blive til Hanner (Droner), forbliver ube¬ 
frugtede ; hos andre Dyr er det omvendt. Saadanne Forhold kendes 
ikke hos Planterne, i alt Fald ikke med vor nuværende Viden. Dog 
bør det lige berøres, at hos Tveboplanter, hvor Hunplanterne udvikler 
Frø uden Befrugtning, bliver alt Afkommet altid hunligt. 
