43 
ikke kunde give Svar paa Spørgsmaalet om Parthenogenesen var uægte 
eller ej, var hans Bevisgrunde for, at der maatte foreligge Frøudvik- 
ling uden Befrugtning, gode nok. Han dyrkede som nævnt kun Hun- 
planter i sin botaniske Have i Innsbruck og alligevel satte’ de spire- 
dygtigt Frø. Yildt voxende forekommer Arten, som vi kan kalde 
Bjærg-Kattefod, kun i Norden, ikke i Alperne. Den er vidt udbredt 
i arktiske Egne i Europa, Asien og Amerika og i Højfjældene i Skan- 
dinavien og Bocky Mountains i Nord-Amerika. Men overalt træffer 
man kun Hunplanter og alligevel sætter den stedse godt med Frø. 
Hanplanten er kun fundet nogle faa Gange og i faa Eixemplarer paa 
nogle spredte Steder i Skandinavien, og J u e 1, som har haft Lejlig- 
hed til at undersøge Individer fra de fleste af disse Findesteder, har 
fundet, at Støvkornene var misdannede og tomme — altsaa aldeles 
ubrugelige til Befrugtning. Det var saaledes med fuld Bet, at Ker- 
ner kunde paastaa, at denne Planteart nødvendigvis maatte udvikle 
sine Frø uden Befrugtning. Ganske anderledes er det med S a n d- 
Kattef o d (Antenna ria dioica), en i Norden og Mellem- 
Europa almindelig lille Plante, som voxer paa Heder og lignende 
tørre og sandede Steder; den er ligesom sin nære Frænde tvebo, men 
overalt finder man Han- og Hunplanter imellem hverandre, og hos 
den har Juel paavist, at der kræves Befrugtning for Frødannelsen. 1 ) 
Den næste Opdagelse paa Parthenogenesens Omraade var mere 
opsigtsvækkende; den omfattede ikke blot en enkelt Art, men de fleste 
Arter indenfor en Slægt, og det en saa almindelig Planteslægt som 
Marikaabe eller Løvefod (Alchimilla), der jo her i Nor¬ 
den træffes almindeligt paa Vejgrøfter, Græsskrænter og lignende. 
Det var den svenske Botaniker S. M u r b e c k, som ved at iagttage 
disse Planter vildt voxende i Naturen og dyrkede i den botaniske Have 
ved Stockholm var bleven opmærksom paa, at Støvdragerne i de uan¬ 
selige Blomster saa visne og forkrøblede ud, og at det ved nærmere 
Eftersyn viste sig, at de ikke indeholdt fuldt udviklet Støv; men alli¬ 
gevel satte Planterne overordentlig rigelig Frugt. Han samlede nu i 
den botaniske Have i Lund Frø af de Arter, hvis Støvdragere havde 
vist sig stedse at være golde, og saaede det, og næste Aar kunde han 
konstatere, at Døtreplanterne var aldeles lig deres Moder, saaledes at 
2 ) Jfølge korte Angivelser i 1905 fra nordamerikanske Botanikere skal nogle 
med Bjærg-Kattefod nærbeslægtede nordamerikanske Arter være parthenogene- 
tiske, et Forhold, der har sin Interesse i en anden Foibindelse, som vi senere 
kommer til. 
