45 
ledes Ægcellen til Kim uden, i andre efter Befrugtning; der var til- 
syneladende ingen Forskel paa dem, men ved nøjere Betragtning viste 
der sig dog en Afvigelse hos de parthenogenetiske Ægceller. Desværre 
ved vi intet om, hvorvidt den samme Ægcelle er i Stand til at blive 
befrugtet og til at udvikle Kim uden Befrugtning, hvis en saadan 
skulde udeblive, og dette vilde være særdeles interessant og enestaaende 
ligeoverfor alle andre Tilfælde af Parthenogenesen. 
Vi vender os nu til det mest paafaldende Tilfælde af Partheno- 
genese, som er opdaget af den danske Botaniker C. R a u n k i æ r. 
Den Plante her er Tale om, er den allestedsnærværende, smukke 
Ukrudtsplante Fandens MælkeJ>øtte, Løvetand eller hvad 
man nu vil benytte af Plantens mange Navne (T a r a x a c u m). For 
omtrent 5 Aar siden (1903) offentliggjorde Raunkiær sin smukke 
Undersøgelse over de danske Mælkebøtter. Ved Studiet af de hin- 
anden nærstaaende Former af Mælkebøtte havde han truffet en Form, 
der syntes ham at være en Mellemform mellem to andre; for at af- 
gøre dette forsøgte han at krydse de to formodede Forældre med hin- 
anden, og dette lod sig tilsyneladende let gøre, da jeg den gang (1898) 
havde paavist, at den ene af Forældrene, den almindelige Fandens 
Mælkebøtte syntes at optræde foruden i den sædvanlige tvekønnede 
Skikkelse ogsaa som ren Hunplante, idet Støvdragerne ikke indeholdt 
Støv, men var tomme. 1 ) 
Denne hunlige Mælkebøtte benyttede R a u n k i ær nu som Moder 
og den anden Form, der var tvekønnet, som Fader. Efter Kryds- 
ningen udviklede der sig Frø i rigelig Mængde hos Moderen; det 
blev saaet, spirede. og de nye Planter, der fremkom, lignende i et 
og alt Moderen — uden en eneste af Faderens Karakterer. Med et 
andet Par gentog Raunkiær Krydsningsforsøget. Der findes paa 
Strandengene langs Østersøen en særlig Form (T. balticum), der 
ved visse Karakterer let kendes fra den sædvanlige Mælkebøtte; om 
denne Strandeng-Mælkebøtte havde jeg angivet, at kun Hunplanter 
var kendte, og at den derfor muligens maatte udvikle Frø uden Befrugt¬ 
ning. Denne benyttede Raunkiær som Moder ved sit andet Kryds- 
ningsforsøg, medens den almindelige Mælkebøttes tvekønnede Form 
var Fader — og atter her gentog den samme Historie sig — Afkommet 
x ) Der findes ikke faa Planter, hvor den samme Art har baade en Tvekøns- 
form og en Hunform — f. Ex. Timian (Thymus) — og den sidste kræver Støv 
fra Tvekønsformen til Befrugtning. 
