y 
giver besked om og paa sine steder overladt til 1 æser en selv at finde 
ud, om de ikke kunne benyttes til andre øiemed. 
Blandt saadanne forskjellige opgaver, som her kan finde sin løsning, 
skal jeg nævne et spørgsmaal, som har spillet en større rolle i dæm- 
ringeins historiei, neanlig, naar dæmringen varer kortest og hvorlænge 
dette staar paa. Spørgsmaalet blev først behandlet af Nonius i hans 
arbeide De crepusculis og til en vis grad løst gjennem konstruktion. 
Den første elegante løsning af dette problem blev givet af Johs. Bernou- 
illi, men først efterat han og hans broder Jacob havde befattet sig 
med dets løsning „depuis plus de cinq ans sans en ppuvoir venir å 
bout“. Senere er opgaven løst af flere paa forskjellig vis, saaledes af 
Euler, Monge og d’Arrest. Af Mohns tabeller kan man let finde, naar 
dæmringen har sin mindste værdi ved at tage forskjellen mellem varig- 
heden af „Dag med T'usmørke a , side 72—75, og „Soldagens Yarig- 
hed“, side 36—39. Man finder da, at den korteste dæmring indtræder 
omkring Iste mars og 14de oktbr. og at den varer ved 58° : 3 t. 59 m., 
ved 71°: 6 t. 39 m., halvparten af denne tid om morgenen cg halvparten 
om aftenen. Ved aarsskiftet varer dæmringen veid 58° om morgenen 
2 t. 20' m. (ligesaarnegef om aftenen), og den aftager nu eftersom aaret 
skrider frem til den naar sit minimum som nævnt omkring Iste mars, 
hvor den kun varer 2 timer. Den til tåger nu igjen til man 3die mai 
har dæmring hele natten igjennem og dette varer til 10de august, da 
begynder dæmringen paany at aftage og naar sit minimum omkring 
14de oktober med 1 t. 59 m., hvorpaa den atter vokser til et maksimum 
omkring vinteirsolhverv, hvor den er 2 t. 22 m. 
Undersøger man forholdene ved andre breddegrader vil man finde 
igjen for den astronomiske dæmring det samme forløb, som her er ud- 
redet for 58° bredde. 
Som det vel tilstrækkelig vil fremgaa af, hvad der er omtalt oven¬ 
for, kan disse prof. Mohns tabeller over „Dæmringen i Norge“ let og 
hurtig løse mange spørgsmaal, som griber ind i det praktiske liv. De 
bør derfor ogsaa blive kjendt indem større lag af Norges befolkning. 
Og jeg tviler ikke om, at de, naar man først har faaet forstaaelsen af, 
hvilke mange interessante problemer her finder sin løsning, vil faa 
sin plads blandt dø bøger, som hører til enhver interesseiret man ds 
haandbibliotek. 
