6 
skulde altsaa kirken være anlagt. Den historiske tradition sætter dens 
indvielse til 1143. En saa nær overensstemmelse medlem det bereg¬ 
nede aar og det, som de historiske annaler opgiver, er jo for dette til- 
fælde en tilfældighed. Skulde det dog ikke være umagen værd at prøve 
denne metode paa enkelte ældrei kirker hertdllands ? Af Mohns tabeller 
tager man ud det punkt af horizonten, hvorimod kirken peger, ved at 
merke sig den dag, da solen gaar ned (eller staar op) i dettei punkt. 
Dette er at tinde i tabellen med overskriften A (azimuth). Stedets 
bredde kjender man af kartet. Man har da at beregne følgende ud- 
tryk : sin D — cos B. cos A, hvor B er bredden. Har man saaledes bereg¬ 
net D, solens deklination, tager man ud af almanakken den dag, da 
solen har denne deklination ; dette tinder man t. eks. i „Søkalender a . 
Og med den bekjendte forskjel melleui den gregorianske og julianske 
kalender, i dette aarhundrøde 13 dage, f aar man den tilsvarende dag 
i den julianske kalender. Muligens man ved hjælp af denne metode 
ogsaa kunne skaffe sig noget materiale til studiet af misvisningens 
sekulære forandring hørtillands. 
Som allerede nævnt er solens op- og nedgang beregnet for hver 
5te dag. Dette er ogsaa anført for solhvervsdagen,; for de dele af 
landet, hvor solens overrand en tid af aaret ikke kommer over hori¬ 
zonten, til en anden tid solen stadig skinner hele døgnet igjennem, er 
der angivet ogsaa den dag, da dette fænomen begynder og slutter. En 
bedre oversigt har man side 9, og af denne f aar man vide, at ved 71° , 
er solen under horizonten i 61 dage, og mørketid har man nordenfor 
67° 28'. Efter dette skal man ikke have nogen mørketid i Bodø. 
Midnatssolen ser man nordenfor 65° 42', altsaa fra. Mosjøen og nord¬ 
over. Ved 71° varer midnatssoltiden 80 dage. Var der ikke taget hen¬ 
syn til refraktionem og havde man regnet med solens centrum, vilde 
begge fænomener kun optræde nordenfor polarcirklen. I almanakken 
benyttes solens centrum, men der er taget hensyn til refraktionen, og 
derfor har efter denne Bodø en mørketid paa 14 dage. De dage i aaret, 
da dag og nat er lige lange over hele landet, er 18de mars og 26de sep¬ 
tember, uden refraktion vilde det have været jevndøgnsdagen. Da 
lokaltiden for solens op- og nedgang er afhængig af solens af stand fra 
ækvator og stedets bredde, men vi her i Norge regner klokkeslettet 
after en bestemt meridian, maa man til de i tabellen angivne klokke 1 - 
slet anbringe stedets korrektion til fællestiden. Mohn viser side 26, 
hvorledes denne skal beregnes. I „Naturen“ 1895, side 340—344, har 
jeg tabellarisk stillet sammen, hvor meget denne beløber sig til for 
