5 
at vid©, naar solen staar op og gaar ned samt dagslængden til all© aars- 
tider. Hansteen har ogsaa taget hensyn til refraktionens in dfly deise, 
hvilket prof. Mohn tillige har gjort for de 3 andre tidspunkter ogsaa, 
men Hansteens tabeller gjælder for solens centrum, Mohns derimod 
for solens overrand, som allerede' bemerket. Desuden har prof. Mohn 
ogsaa angivetl, livorlangt det punkt, hvor solen først viser sig om 
morgenen, sidst. sees om aftenen, er fra horizontens sydpunkt (i tiden 
fra høst- til vaarjevndøgn) eller fra dens nordpunkt (i tiden fra vaar- 
jevndøgn til høstjevndøgn). Denne udvidelse af Hansteens tabeller 
vil have sin store praktiske betydning. Yed anlæg af hospitaler, 
skoler etc. gjælder det jo, at bygningen er orienteret saaledes, at den 
ligger mest mulig i solskin. Men mangen gang kan de lokale forholde 
være til hinder for, at hovedfa^aden vender direkte mod syd. Det 
gjælder da at finde den retning, som er den gunstigste for stedet. Af 
disse tabeller vil man direkte kunne tage ud bygningens retning, naar 
den ialfald en tid af dagen skal faa mest mulig sol. En anden anven¬ 
delse skal der her peges paa, da den kan have sin betydning for arkæ- 
ologeir. Som bekjendt har mange gamle kirker, saavel hertillands 
som end mere i andre lande, navne efter bestemte helgener. Saaledes 
©r Tanum kirke en Mariakirke, R.økens en Mikalskirke, for kun at 
nævne et par eksempler fra vort eget land. Antager man nu, at disse 
og andre kirker, som bærer helgennavne, har faaet sit navn deraf, at 
de er orienteret saaledes, at solen ved sin opgang eller ved sin ned¬ 
gang sender sin© straaler langs kirkens akse vedkommende helgendag, 
kan man heraf slutte sig til, naar kirken er bygget. I middelalderen 
og tidligere brugt© man den julianske kalender; som, bekjendt blir 
denne i løbet af 128 aur 1 dag ti.lbage for den gregorianske kalender. 
Det gjælder da ati finde ud, naar den julianske kalender havde en saa- 
dan beliggenheid til den gregorianske, at solens op- eller nedgang 
kunde: sees fra alteret gjennem hele kirken den dag, da kirkens skyts- 
helgen havde sin navnedag. Prof. Charlier i Lund har anvendt dette 
paa Domkirken i Lund, som er viet den hellige Laurentius, hvis navne¬ 
dag som bekjendt falder paa den 10de august saavel i den gregorianske 
som julianske kalender. 17 august ny stil ellpr 4de august gammel 
stil gaar solen ned i Lund i det punkt af horizonten, hvorimod kir¬ 
kens akse peger, Siden kirkens anlæg har altsaa dagen for solens 
nedgang paa kirkens skytshelgens navnedag trukket sig 6 dage tilbage 
i kalenderen. Nu er 6 x 128 = 768 aar. I aar et 1140 (190’8—768) 
