4 
ved ækvator, springer det end mere i pinene, hvilken betydelig rolle 
dæmringen spiller i de arktiske egne. Ved nordpolen er solen over 
horizonten 4595 af aarets 8766 timer, altsaa 52 pct, under horizonten 
4171 timer (48 pct.). Ved ækvator liar man respektive 4424 og 4342 
timer. Natten er saaledes ved ækvator 171 timer længere end ved 
nordpolen. Tager man hensyn til dæmringen ogsaa, faar man, at 
nordpolen har 6737 timer (77 pct.) med sol og dæmring, ækvator 
derimocl knn 5217 timer (60 pct.), og nordpolen følgelig et overskud 
af 1520' timer. I 395 timer ser man ved nordpolen hverken solen eller 
stjerner, ved ækvator kun i 170 timer, og dæmringen varer ved nord¬ 
polen 2142 timer, ved ækvator kun 794 timer. Polarnatten, der uden 
dæmring vilde vare 174 dage ved nordpolen, blir ved dæmringen for¬ 
kortet med 89 dage ; ved ækvator blir natten — tiden fra det, øieblik, 
da solens overrand gaar ned i vest til den paany viser sig i øst —- 
kun forkortet med 33 dage. Ved nordpolen varer dæmringen altsaa 
2.7 gange længere end ved ækvator. 
Prof. Mohn har ogsaa beregnet, hvorlænge man har den borger¬ 
lige dæmring ved nordpolen og- sammenlignet det med dens varighed 
ved ækvator. Sættes den borgerlige dæmring at vare til solen er 5° 
undeir horizonten (begynder om morgenen, naar solen har denne dybde), 
er forholdet mellem nordpolen og ækvator 2.4 :1; sættes solens dybde 
til 6°, blir forholdet 2.3 :1. 
Disse resultater prof. Mohn er kommen til ved sine studier over 
dæmringen og som jeg har gjengivet i sine hovedtræk, har han nu 
anvendt mere specielt paa Norge. Og dette har været den opgave han 
har stillet sig under udarbeidelsen af sin anden afhandling „Dæin- 
iingen i Norge“. I denne er der tabellarisk sammenstillet for hver 
af de 13 breddegrader-, hvori vort land strækker sig (fra 58° til 71°) 
for hver 5te dag heile karet igjennom det, tidspunkt saavel om morgenen 
som om aftenen 1) da solens overrand berører horizonten, 2) da solens 
centrum er 4° under horizonten, 3) da dæmringsbuens toppunkt er i 
zenith og 4) da dæmringsbuens top over solen sees i horizonten, nat¬ 
tens ende og begyndelsei. 
Den første tabel, solens op- og nedgang, er paa en vis rnaade en 
udvi deise af den tabel, som Hansteen gav i Norsk Folkekalender for 
1854. Hansteen begrunder offentliggjørelsen af denne med, at der 
i vort langstrakte land kun udgives to almanakker og lian har derfor 
troet, at det kunde interessere beboerne af Norges forskjellige egne 
