I 
Hjortens udbredelse i Norge i forhistorisk tid. 
Af James A. Grieg-. 
Den norske hjort er i vor tid et udpræget kystdyr, som forekom¬ 
mer paa en række spredte lokaliteter langs vor vestkyst fra Ryfylke 
eller muligens rettere fra Skaanevik paa søndre side af Aakrefjord i 
Søndre Bergenhus amt, 59° 45' n. br., ■— i de sidste ti aar er der nem¬ 
lig ikke skudt noget dyr i Ryfylke, saa at hjorten sandsynligvis nu er 
forsvunden fra denne trakt. Den nordligste hjortestamme holder til 
paa Otterøen, paa sydsiden af Foldenfjord i Nordre Trondhjems amt. 
Endnu for ca. 20 aar siden var der ogsaa en stamme i Kvisten og 
Kolvereid paa Foldenfjordens nordside, 65° n. br. Denne stamme, som 
var ganske liden, synes dog nu forsvunden. 
Omstreifende individer kan undertiden træffes langt udenfor det 
omraade, hvor hjorten for tiden har fast tilholdssted. Dyr fra de syd¬ 
lige stammer er saaledes af og til udvandret til Jæderen, og de har 
været truffet helt syd i Mandalsdalføret og i dalførerne ovenfor Kri¬ 
stiansand. Ligeledes har dyr været skudt i Valdres, ved Laurvik og 
i Bærum. Hjorten skal endog have forvildet sig helt østover til Trysil 
i Østerdalen. Omstreifere fra Namdalsstammen har trængt sydover 
til Trondhjemsfjorden og nordover helt op til Vega og Alstenø i Nord¬ 
lands amt, 66° n. br. 
I Nordlands amt, hvor hjorten saaledes i vor tid kun er en tilfæl- 
, dig gjest, maa den en gang have havt fast fod. Peder Claussøn' 
Friis omtaler i „Norriges oc omliggende Øers sandfærdige Bescrif- 
fuelse“ at der i Nordlands skoge forekommer elg, hjort, hare og over- 
flødigt med ren, hvilke blir jagede af finnerne. Flere stedsnavne, 
saasom Hjortskarmoen i Vefsen og Hinderø i Nesne, tyder ligeledes 
paa at hjorten en gang har forekommet i Nordlands amt. Hindø i 
Lofoten mener derimod professor S^ophus Bugge ikke kan afledes 
fra hind, men fra det gotiske hin{3an, fange. Hvor langt nord hjorten 
Naturen *909. 
5 
