75 
oprindelse“ („Naturen“ 1908, p. 21 og p. 42) indgaaende diskuteret 
Stejnegers teori ; jeg skal derfor her kun behandle den del af teorien, 
som vedrører hjorten. 
Som af professor Brøgger i „Om de senglaciale og postglaeiale 
nivaaforandringer i Kristianiafeltét“ paavist, har der under den inter- 
glaciale periode været en udstrakt hævning af havbunden over en 
større del af Nordeuropa. Vor.t land maa efter alt at dømme under 
denne periode have ligget mindst 180 m. høiere end i nutiden. Men 
hævningen synes paa den anden side at have været mindre end 300' m. 
Udenfor Boknf jorden og Bømmelfjorden er „den norske rende“ paa 
det grundeste, men selv her er rendens dybaal over 300 m. Selv un¬ 
der landets høieste hævning kan der saaledes neppe have været en fuld- 
stændig landforbindelse inellem Skotland og Norge, ad hvilken hjor¬ 
ten kunde indvandre. Men selv om vi antager at der har været en 
saadan landbro, kan der i det mindste under en større del af den 
interglaciale periode ikke have været gunstige livsbetingelser i Norge 
for hjorten. Kolderup, Rekstad og Øyen har flere steder 
paa vor vestkj^st paavist interglaciale skjælafieiringer. De i disse 
afleiringer fundne skjæl bestaar hovedsagelig af boreoarktiske arter. 
Sammen med dem findes dog ogsaa. nogle af de mest haardføre boreale 
arter. Vi kan héraf drage den slutning at der ved vor vestkyst i det 
mindste i en større del af den interglaciale periode har været et klima, 
som ved kysten af Tromsø og Finmarken i nutiden. Under en del af 
perioden har der kanske endog været et klima som ved Hvidehavs- 
kysten i vor tid. Bemerkes maa dog, at Bjørlykke ved Reve, yderst 
ude paa Jæderen, har fundet en interglacial skjælforekomst, som ty¬ 
der paa at der ogsaa kan have været mildere perioder under den inter- 
glaciale tid, end man skulde antage fra de øvrige afleiringer (cfr. „Na- 
turen a 1907, p. 193). Af de i Reveforekomsten fundne skjæl er der 
en art, A b r a 1 o n g i c a 11 i s, som i nutiden har sin nordgræinse 
ved Lofoten, en anden, Corbula gibba, ved Hammerfest. De 
øvrige arter er udbredt langs hele den norske kyst. Fra denne skjæl¬ 
forekomst er vi saaledes berettiget at drage den slutning at der under 
en del af den interglaciale tid har hersket et klima, som i det mindste. 
har været saa varmt som ved Lofoten i vor tid. Nu er det sandsvn- 
ligt at hjorten under stenalderen eller tapestiden.har levet i det mind¬ 
ste saa langt nord som til Vestfjorden, Steigen, 68°. Det er derfor 
ikke udelukket at hjorten har kunnet leve her i landet under en: del 
