Den moderne jordskjælvsforsknings betydning for 
geologien. 
Af Carl Fred. Kolderup. 
Den moderne jordskjælvsforskning skriver sig fra 70-aarene i for¬ 
rige aarhundrede. Ogsaa forud for den tid var der udgivet beskrivel¬ 
ser af enkelte jordskjælv, ja endogsaa jordskjælvskataloger, ligesom 
man allerede meget tidlig havde konstrueret enkle jordskjælvsappa- 
rater; men det var først i tiden omkring 1870, at man fik saa fuld- 
komne selvregistrerende apparater, at man kunde studere selve be- 
vægelsens forløb i detail, og det var først da, at seismologien be- 
gyndte at sætte sig de store maal. Og i aarenes løb har den saa 
udviklet sig til en selvstændig videnskab, der under benyttelse af 
hjælpevidenskaber, som f. eks. geologi og fysik, allerede har bidraget 
til at øge vor kjendskab til den jord, vi bebor. $ 
Idet seismologien beskjæftiger sig med studiet af jordskjælvenes 
optræden, arnesteder og oprindelse, kommer den selvfølgelig i et nært 
forhold til geologien, og jeg tror derfor, at det kunde interessere at se, 
hvilken betydning den moderne sei s mo lo gi allerede har havt, og hvil- ( 
ken betydning den i fremtiden kan komme til at faa for geologien. 
Saavidt jeg kan skjønne, vil det særlig være paa to omraader, at seis¬ 
mologien kan levere geologien værdifulde bidrag, nemlig hvor det 
gjælder spørgsmaalet om jordskjælvenes natur og oprindelse og spørgs- 
maalet om tilstanden i jordens indre. Jeg vil derfor her indskrænke 
mig til at behandle disse to hovedspørgsmaal og vise, hvilke resul¬ 
tater seismologien her er kommet til. 
At der i tidernes løb har været mange forskjellige meninger om 
jordskjælvenes oprindelse og natur, er noget som jeg ikke behøver at 
paavise, og desværre forbyder ogsaa hensynet til plads mig at give 
en oversigt over den udvikling, som paa dette omraade har fundet 
sted, og som i flere henseender er meget interessant, idet den viser, 
Naturen 190 
