102 
G. Mauritiusfeltet. -. 23 
H. Det nordøstatlan tiske felt ... ... 29 
i 
I. Det nordvestatlantiske felt . 5 
J. Det nordatlantiske felt . 3 
L. Det antarktiske felt ... .. ... ... ... ... ... 2 
K. < Alperne-, Balkan-, Kaukasus- og Himalayafeltet 91 
Sammenligner man M i 1 n e s karter med de karter, som viser de 
yngste bjergkjædezoner paa vor jord, vil man finde en paafaldende 
overensstemmelse. En overensstemmelse, der er saa stor, at den maa 
berettige os til at drage en slutning af største geologiske betydning : 
„De omraader, hvor store geologiske forandringer for forholdsvis kort 
tid siden fandt sted, er de hovedsageligste om ikke de eneste udgangs- 
zoner for de store jordskjælv.“ 
Det bør i denne forbindelse bemerkes, at Montessus de Bal- 
1 o r e i sit monumentale arbeide „Les tremblements de terre“ paa 
grundlag af et meget betydeligt materiale er kommet til omtrent 
samme resultat. 
Disse Milnes og Montessus de Ballores undersøgel- 
ser har aabnet for os de store vuer og ladet os se den inderlige sam- 
menhæng mellem de paagaaende bjergkjædeprocesser og de tektoniske 
jordskjælv. Ifølge den ældre seismologiske opfatning var disse jord- 
skjælv med den gaadefulde oprindelse aarsagen til masseforskyvnin- 
ger, der tildels kunde frembringe betydelige virkninger. Nu opfatter' 
vi dem paa en anden rnaade, nemlig som eftervirkninger efter de geo¬ 
logiske kræfters arbeide, der maa indtræffe med samme naturnødven- 
dighed, som tordenen indtræffer efter lynet. Men uagtet jordskjsel¬ 
vene saaledes efter den moderne seismologiske opfatning kun er at 
opfatte som følger af de større eller mindre masseforskyvninger, vil 
man dog ved studiet af disse jordskjælvs karakter, deres udbredelse 
og arnesteder kunne komme til en ialfald delvis forstaaelse af disse 
masseforskyvningers art og størrelse samt deres udgangszoners belig- 
genhed og omfang. Det er klart, at der herved vil leveres ganske 
betydelige bidrag til løsningen af flere af den dynamiske geologis 
store problemer. 
Ved disse undersøgelser bør der imidlertid være et samarbeide 
mellem seismologer og geologer, ja i enkelte tilfælde bør ogsaa repræ- 
sentanter for andre videnskaber tages med. Som eksempler paa hvad 
der kan udrettes ved arbeider paa disse omraader dels ved studier 
