106 
Alperne ved at antage et ensidigt tryk. Da det ved senere under- 
søgelser har vist sig, at de fleste fj el dk j seder har symmetrisk byg¬ 
ning, er antagelsen om det ensidige tryk for de fleste fjeldkjæders ved¬ 
kommende forladt. Ogsaa paa andre omraader er kontraktionsteorien 
modificeret; saaledes har det været nødvendigt at antage vertikale 
sænkninger og hævninger, hvilke sid ste vanskelig lader sig forene 
med teorien. Trods disse modifikationer og tillempninger har det dog 
ikke kunnet undgaaes, at der er dukket op andre teorier ved siden af 
den enga.ng saa almægtig kontraktionsteori. Jeg mener Pil ars 
forkastningsteori, og den af D u 11 o n og O. Fis c h e r med saa 
stor dygtighed forfægtede ligevegtsteori, der ialfald for Amerikas ved¬ 
kommende synes at kunne forklare flere fænomener. Nævnes bør vel 
ogsaa Moll ard Eeads ekspansionsteori. 
Det anførte vil være nok til at vise, hvilken kamp der har været 
for at na.a frem til klarhed over aarsagerne til disse masseforskyv- 
ninger, som fremkalder de tektoniske jordskjælv. Endnu brydes de 
forskjellige opfatninger ; endnu er ingen enighed opnaaet. 
(Fortsættes). 
Trækfuglenes vandringer. 
Af prof. E. A. Schafer. 
Fuglenes træk kan ligesom saa mange andre fænomener fra. dyre- 
og planteriget kun forklares ved teorien om det naturlige udvalg. 
Under kampen for tilværelsen har det vist sig nyttigt for visse 
grupper af fugle at foretage kortere eller længere vandringer til visse 
tider af aaret. Disse vandringer fører da til egne, som mer end andre 
er skikket til at levere dem den nødvendige næring eller at afgive 
passende ynglepladse. 
For saa. vidt er naturforskerne enige, men naar man gaar mere i 
detaljer, f. eks. om den orienterende kraft i vandringerne eller hvor¬ 
for nordlige bredder for visse fugle er mere skikket til ynglepladse 
end sydlige, eller hvorfor andre fugle foretrækker østlige for mere 
vestlige egne til sin ynglen, se da kommer vi til spørgsmaal, hvor 
der er meget forskjellige meninger. Der findes neppe enighed mel- 
lem to forskere, der har gjort et eller andet af disse spørgsmaal til 
gjenstand for studium. 
