111 
Denne betragtning gjør det indlysende. at den del af døgnet, 
fuglen kan anvende til at søge efter føde, blir ganske betragtelig 
indskrænket i vintermaanederne under høiere bredder, og kan redu- 
ceres til nul i landene nordenfor polarcirkelen. Omvendt øger jo 
dagslyset i sommermaanederne ganske. overordentlig meget. Mange 
fugle er nogle store slughalse, og er uafladelig, saa længe der er 
lyst nok, optaget med at spise. Det er derfor aldeles nødvendigt 
for disse, at den lyse del af døgnet ikke indskrænkes for meget, hvilket 
jo er tilfældet om vinteren endog i egne, som sjelden eller aldrig er 
f rost bundet. Trækket fra nord til syd er et botemiddel herimod. I 
yngletiden, da ungerne ogsaa skal have mad, er det af vigtighed, at 
den tid, som kan anvendes til foderforsyning, forlænges saa meget 
som muligt. Heraf kommer trækket mod nord om vaaren. 
Enhver, som har opholdt sig paa nordlige bredder, maa nødvendig¬ 
vis, hvis han specielt studerer disse forhold, lægge merke til den tid, 
som mange fugle lægger beslag paa i de lange sommerdage for at 
samle føde til sig og sine unger. 
Man kunde kanske gjøre den indvending, at natfugle burde trække 
den modsatte vei, altsaa fra syd mod nord om høsten og omvendt om 
vaaren. Som allerede paapeget kan imidlertid de saaka-ldte natfugle 
slet ikke se i mørke, men deres syn er tilpasset for ringe lysstyrke, 
altsaa skumringslys. Trækket hos disse fugle gaar i samme retning 
som hos dagfuglene. Dette er ikke andet end hvad man kunde vente 
paa forhaand, naar man ved, i hvor høi grad skumringen forlænges 
om sommeren. 
Man kunde endvidere fremsætte den indvending, at mange fugle 
begynder sit træk allerede før jevndøgirvaar og høst, paa en tid altsaa, 
da f. eks. om høsten dagen endnu er længere end natten. Hertil kan 
svares, at den mest passende tid til trækkets begyndelse bestemmes 
for hver art af det naturlige udvalg. 
Der er endnu en omstændighed som taler for, at det er lysfor¬ 
holdene og ikke saa meget de klimatiske forhold, der bevirker fugle- 
trækket, og det er, at tidspunktet for trækket ofte er ganske uafhængigt 
af klimatforholdene Trækket sydover f. eks. foregaar som regel paa 
samme tidspunkt enten høsten er mild eller streng. 
De klimatiske forhold varierer meget sterkt fra aar til andet, 
men lysforholdene er jo aldeles konstante, og man kan meget godt 
tænke sig, at det maa være lyset, der er hovedfaktoren ved opvækkelsen 
