127 
taget paa Liek det aar. Iaar vil den muligens blive opdaget i løbet 
af sommeren eller ud paa høsten. At man skulde finde igjen den 
første Tempels komet (kometen 1867 II), der ikke er bleven seet siden 
1879, og som har en omløbstid af 6.5 aar, er der lidet haab om. Den 
maa vist betragtes som tabt. Men udelukket er det ikke, at man iaar 
kunde opdage Perrines periodiske komet fra 1896; den har en omløbs¬ 
tid af 6.4 aar og blev ikke seet i 1903. Iaar skulde den vise sig under 
de samme forhold som i 1896. Den vil være i perihel omkring 12te 
december og kan kanske blive fundet ud paa høsten. 
I de sidste maaneder af aaret vil man muligens finde igjen 
Spitalers komet fra 1890; den skal være i perihel omkring Iste februar 
1910 og staa nogenlunde slig til som den gjorde da den blev opdaget. 
Siden 1890 1 er den ikke bleven seet, hverken i 1897 eller i 1903, men 
da var dens beliggenhed ikke heldig, saa at man kunde vente at op¬ 
dage den igjen. 
3 andre periodiske kometer skal være i perihel i begyndelsen af 
1910, nemlig Swifts komet fra 1895, der har en omløbstid af 7.2 aar, 
Giacobinis komet fra 1896 med en omløbstid af 6.6 aar og den anden 
Tempels komet, der sidst blev seet i 1904, og har en omløbstid af 5.3 
aar, men alle 3 vil staa saa ugunstig til, at der er meget liden sand- 
synlighed for at man vil se nogen af disse igjen denne gang de pas¬ 
serer sit perihel. I. Fr. S. 
Vekselvirkning mellem plante og dyr. Bielefeld beretter om 
et interessant tilfælde af vekselvirkning mellem hundetungen (Cyno- 
glossum officinale) og kaninen. Paa øen Langenook, som tidligere 
var befolket med kaniner, var hundetungen meget almindelig. Hunde- 
tungens frø har børster, som er forsynede med modhager, hvorfor de 
let hefter sig i kaninens pels. Naar dyrene for ind i sine under¬ 
jordiske huler, blev frøene let strøget af mod hulens vægge. Paa 
denne maade blev planten spredt rundt hele øen. Imidlertid blev 
kaninen for en del aar tilbage udryddet, hvorved hundetungen tabte 
en saamand som paa en udmerket maade havde sørget for dens spred¬ 
ning. I 1884 fandtes der paa øen kun nogle faa eksemplarer af hunde- 
tunge tilbage og siden 1888 har planten været ganske forsvunden. 
(„Lotos“). 
En merkelig spredningsmaade hos en snylteplante. Paa en 
nordamerikansk furu, Pinus ponderosa, snylter der en plante, Razou- 
mofskya robusta, som er forsynede med en ganske merkelig indret- 
ning til spredning ai frøene. Denne plantes bær er nemlig omdannet 
til et slyngeappa.rat. I et vist vævlag i bærret, slyngelaget, stiger 
saftspændingen saa kolossalt, at den ifølge Mac Dougal, som har 
beskrevet apparatet, kan have nogle atmosfærers tryk. Tilslut blir 
spændingen saa sterk at bærret springer og frøene slynges 2—3 meter 
bort. Eksplosionen skal være saa sterk, at den kan høres, naar man 
staar ved foden af træet, hvor planten vokser. De udslyngede frø 
er overtrukne af et seigt slim, hvorfor de let fæster sig til omstaaende 
trær eller grene, men kun hvis de tilfældigvis har fæstet sig paa gan¬ 
ske unge planter eller paa spidsen af grenene kan de spire. 
(„Lotos“). 
