139 
Den moderne jordskjælvsforsknings betydning for 
geologien. 
Af Carl Fred. Kolderup. 
(Slutning). 
Under denne kamp inden den geologiske verden, var der i seis- 
mologernes kreds en tid ro. Efter at Hoernes havde opstillet sin 
inddeling af jordskjælvene i de tre grupper: indstyrtnings jordskjælv, 
vulkanske jordskjælv og tektoniske jordskjælv, var det ikke frit for, 
at der var dem, som. mente, at hu var det sidsie ord sagt i den sag. 
Men saa reistes af en af jordskjælvsforskningens mest fortjente mænd 
dette spørgsmaal: „E!r jordskorpens masseforskyvninger den virke¬ 
lige aarsag til de saakaldte tektoniske jordskjælv, eller skyldes baade 
de omhandlede forskyvninger og de paa overfladen følte jordskjælv 
helt eller delvis kræfter, som ikke har noget med fjeldkjædedannelsen 
som saadan at bestille" h 
Det var professor Gerland i Strassburg, som paa geograf - 
kongressen i Jena i 1897 reiste diskussionen om dette spørgsmaal. 
Gerland hævdede, at der vistnok gaves jordskjælv, som kunde opstaa 
ved tektoniske processer i jordskorpen; men disse var forholdsvis faa, 
og deres virkninger var ikke store. De virkelig store jordskjælv, ver- 
densjordskjælvene, skyldtes derimod processer, som fandt sted dybt 
under den faste jordoverflade. Idet Gerland gik ud fra en gas- 
formig jordkjerne, antog han, at udgangspunkterne for disse jord¬ 
skjælv maatte ligge i grænsezoiien mellem gaskjernen og det flydende 
hylle, hvor der paa grand af den stadige overgang fra den ene aggre- 
gattilstand til den anden maatte være seismiske betingelser tilstede. 
Og han preciserer sin opfatning paa følgende maade : „Disse og lig¬ 
nende processer, af hvilke der vistnok er mange forskjelligartede, om 
end i sin virkning lige, vil jeg tilskrive de fleste jordskjælv; her har 
vi vel den hovedsageligste seismiske kraft.“ 
Som støtte for sin teori anfører Gerland bl. a. de mange sjø- 
skjælv. Han gjør gjældende, at den del af jordskorpen, der ligger 
under havene, er tættere end den, som ligger under fastlandene, un¬ 
der større belastning paa grand af de overliggende vandmasser og har 
mere ensartet og lavere temperatur; her skulde altsaa betingelserne 
for seismiske rystelser være forholdsvis smaa; men trods dette har vi 
talrige sjøskjælv, hvoraf enkelte synes at have en meget betydelig ud- 
