168 
bladene sig og blomsterne kommer frem. Naar blomsterne er visnede 
og faldt af, begynder frugtknuderne at svulme og efter 3—4 maaneder 
er frugterne modne. Raar planten har naaet en høide af nogle faa 
meter, udvikler . der sig nye skud fra rodstokken. Af disse faar et 
eller to lov til at staa, de andre tag.es væk, for at plantagen ikke til- 
sidst skal gro ganske til og danne en ugjennemtrængelig kratskov. 
Ugræsset maa fjernes to—4re gange om aaret. Da moderplanten ikke 
blomstrer paa samme tid som de yngre rodskud, finder man baade 
blomster og frugter paa plantagen hele aaret rundt, undtagen i den 
tørreste tid. Derfor hænder det ofte, at de, som sætter sin lid til 
bananerne alene, er udsat for at sulte i den tørre tidmodne bananer 
lader sig nemlig ikke opbevare i længere tid, de gaar let i gjær og 
raadner snart. 
Hovedhøsten af moderplanterne foregaar fra januar til mai. 
Frugterne høstes før de er fuldmodne, mens de endnu er gulgrønne. 
Blir de hængende paa til de er modne, er de udsatte for angreb af 
forskjellige fugle, ekorn, flagermus og insekter. Frugtknipperne op- 
hænges under tag til eftermodning. Frugtens skal farves derunder 
hos pisangen purpurrødt eller næsten sort, hos den almindelige banan 
lysegult, frugtkjødet blir mere mygt og blødt, og stivelsen omdannes 
til sukker. Man kjender ingen plante, som paa samme areal leverer 
mere næringsstof end bananen, femten gange saa meget som hvede. 
Rodstokken sky dør nye skud 60—80 gange. Da er den færdig. 
I den glødende sol i den tørre aarstid blir de svære blade under den. 
sterke varmeudstraaling om natten saa meget afkjølede, at luftens 
vanddampe fortsetter sig derpaa som dug; bladene drypper af vand 
og rødderne vandes. Til sin raske vekst trænger bananen megen næ¬ 
ring og ingen anden nytteplante udmagrer jorden mere end den. 
De umodne frugter indeholder 80 °/ a stivelse og 5—6 °/ 0 sukker. 
Ved modningen omdannes den største del af stivelsen til sukker, saa 
at de fuldmodne frugter indeholder bare 2% stivelse, men 60 1 —70 °/ 0 
sukker. . Denne store sukkergehalt kan i det varme klima frembringe 
fordøielsessygdomme, der igjen kan gaa over til febersygdomme. Og 
er man ikke fuldstændig akklimatiseret, maa man være forsigtig. 
Bananfrugten har en behagelig lugt og smag og. er et vigtigt næ¬ 
ringsmiddel i troperne. Mange millioner mennesker i tropelandene 
lever hovedsagelig af bananer. De umodne frugter blir kogt eller 
stegt og spises varme. De har en noget besk smag, men er suiidere 
