169 
end de modne frugter. Halvmodne bruges de paa samme maade. 
Det er ba.re de fuldmodné frugter, som i troperne spises raa, de er 
søde og velsmagende. Ved pulverisering af de. tørrede, umodne frug¬ 
ter faaes bananmei. Ved udkogning i vand tillaves en almindelig 
brugt drik, som ved gjæring leverer en slags vin eller eddik. Knop- 
perne i enden af blomsterakset og de unge skud bruges som grøntret. 
I det sydlige Kina bruges blomsierne til en slags salat. De saftige 
bladskeder og den unge rodstok spises ogsaa paa flere steder. Bla¬ 
dene bruges til indpakning. 'Mens de staar paa planten er de sprøde 
og gaar let istykker. Men hvis man forsigtig trækker dem nogle 
gange., gjennem varmen, blir de myge og bøielige som papir, og da de 
er vandtætte er de et udmerket indpakningsmateriale, som ofte bru¬ 
ges f. eks. til indpakning af tobak. Bladene bruges ogsaa til tagtæk- 
ning og til -sol.sk j erme. Af bladenes karstrenge har det været forsøgt 
at lave seil og taugverk, men da de ikke er sterke nok, duer de ikke 
til det. Derimod indeholder bladskederne brugbare trevler, som alle¬ 
rede fra gammel tid har været benyttet til matter og lign. De ster¬ 
keste trevler findes derimod i blomsterskaftet. Af alle pi sang- og 
bananplanterne bruges disse trevler, som gaar i handelen under navn 
af manilahamp, som væsentlig kommer fra Filippinerne og fra Indien, 
og som der udvindes væsentlig af Musa textilis. Fra Guiana, fra An¬ 
tillerne og flere steder gaar trevlerne under navn af Plantainfibre, 
banantrevler, Siamhamp, White rope o. s. v. 
Skal trevlerne udvindes af blomsterskaftet, tages bladene væk før 
blomstringen og skaftet blir staaende paa planten i tre dage. Der- 
paa skjæres det af og udsættes for en kort opvarmning, saa at over- 
huden og grundvævet ødelægges. Derefter trækkes det gjennem et 
slags jernkamme og man faar da de 1—2 m. lange trevler, som renses 
og sorteres efter finhed og farve. De indre dele af skaftet indeholder 
de fineste trevler. De har en stor anvendelse til mange slags fletverk 
og til vakre tøier, især hvis man væver dem sammen med silke. De 
taaler vand, er lette og elastiske og bruges derfor meget til trosser og 
taug. Man kan ogsaa lave godt papir af dem. Skaftets saft inde¬ 
holder i frisk tilstand et gult farvestof, som bruges til farvning af 
bomuld og lin. 
For verdenshandelen Jiar bananen ikke den betydning som den 
kunde faa, hvis man havde lært at opbevare frugten i noget længere tid. 
New York og San Francisko indfører dog store mængder. I det syd- 
