176 
eller et par aar, hvorefter størsteparten visner hen og afkastes. 
Undertiden kan disse grene helt mangle og de blomsterbærende grene 
begynde helt nederst paa aarsskudet. 
2. Ovenfor disse assimilationsskud sidder de blomsterbærende 
sideskud, hvis bygning Mal ni e nærmere har beskrevet. De er i 
regelen kun 3—4 mm. lange og bærer 3 par blade, som i ndseende 
slutter sig nær til de sædvanlige assimilationsblade. En sjelden gtmg 
hænder det, at ogsaa disse grene forlænges noget og bærer sideskud 
af anden orden med blomster. De blomsterbærende skud falder af 
sammen med blomsterne i vinterens løb eller tidlig den paafølgende 
vaår; i sjeldnere tilfælde kan de forblive siddende paa planten indtil 
næste høst eller undtagelsesvis endnu længere. 
3. Øverst paa aarsskuddet, ovenfor de blomsterbærende grene, 
sidder der atter et antal bladbærende sideskud, som i blomstringstiden 
har stor lighed med dem nedenfor blomsterne. Deres senere udvikling 
har dog et væsentlig andet forløb. Allerede ved frostens indtræden 
samme høst har de strukket sig endel i længden, og næste vaar vokser 
de videre og udvikler sig til straktleddede længdeskud af ganske 
samme natur som det, fra hvilket de selv er udgaaet. Disse længde¬ 
skud bærer saa atter de samme tre slags skud, som her er nævnt, og 
saaledes fortsætter udviklingens kredsløb videre indtil individets død. 
disse længdeskud bliver paa eksemplarer fra lavlandet i det sydlige 
Norge ofte 13—14 cm. lange eller endnu længere. 
Selve den relative hovedstamme fortsætter ofte næste aar sin 
længdetilvekst og frembringer nye sæt af de forskjellige slags side- 
grene. Det almindeligste synes dog at være, at dens tilvekst stanser, 
og at en eller flere af de nærmeste hovedgrene overtager dens rolle, 
saadan som forholdet er fremstillet i fig. 2. 
Fra- denne normale skudbygning gives der adskillige afvigelser, 
hvoraf nogle allerede er beskrevet af Mal me og ellers i litteraturen. 
At forfølge disse videre kunde være en interessant opgave, som imid¬ 
lertid har ligget helt udenfor nærværende undersøgelses plan. 
Hvad der karakteriserer skudbygningen hos C alluna, i sam¬ 
menligning med hovedmængden af vore øvrige inaenlandske buske og 
trær, kan i faa ord sammenfattes saaledes : Udviklingen af de enkelte 
skud, med undtagelse af de ovenfor under no. 2 nævnte blomster¬ 
bærende, er ikke knyttet til en enkelt vegetations- 
periode. Saavel de straktleddede længdeskud som de kortleddede 
