182 
S 
Hos de fleste planter er disse klorofyllegemer smaakorn. Hos 
enkelte planter forekommer f arvestoff et i smaa ringformede, skruefor- 
mede eller stjernefarme.de dannelser, i smaa korn, som ligger i rækker 
som perlerne i en perlesnor, eller ogsaa kan det forekomme i smaa- 
skiver osv. I klorofyllegemerne findes en fedtagtig olje, som holder 
klorofyllet opløst og muligens ogsaa kemisk bundet. Ved visse op- 
løsningsmidler saa. som alkohol kan ogsaa klorofyllet bli udtrukket 
af klorofyllegemerne. Man faar da en prægtig grøn løsning, som ved 
paafaldende lys kaster de røde straaler tilbage. 
Rent rødt blodfarvestof fremstilles bedst af en deig af blod- 
\ 
legemer, som man kan faa. paa den ovenfor skildrede maade. Denne 
deig blir først omhyggeligt udvasket for at bli befri et for blodvædske ; 
man tils ætter derpaa vand og ryster det hele med æter. Væsken fil¬ 
treres nu for at bli befriet for protoplasmaet, tilsættes med en femtedel 
alkohol og sættes i en iskasse. Allerede efter en dags forløb har nu 
farvestoffet udskilt sig i form af smaa krystaller. De saaledes erholdte 
krystaller tilhører det rhoinbiske system. De er gjennemsigtige mørk- 
røde og silkeglinsende. De bestaar af følgende grundstoffe : kulstof, 
vandstof, kvælstof, svovl, jern og surstof. 
Tilsættes til en opløsning af dette blodfarvestof let oksyderbare sub¬ 
stanser, altsaa stoffe som let optager surstof, af giver farvestoffet endel 
af sit surstof. Det blir reduceret. og faar en mere blaaligrød farve. 
Lar man surstof indvirke paa dette blaaligrøde farvestof ved at ryste 
det i luften, vil det igjen opta surstof og faa sin lysrøde farve. Det 
surstofrigere farvestof kaldes oxyhæmoglobin, mens det surstoffattige 
kaldes reduceret hæmoglobin. 
Ligesaa let som det reducerede hæmoglobin kan gaa over til oxy¬ 
hæmoglobin, ligesaa let kan dette igjen afgi sit surstof. Det er ikke 
engang nødvendigt at tils ætte let oxyderbare substanser. Det er til- 
strækkeligt at ryste det med en indifferent gas, en gas, som ikke an- 
griber oxyhæmoglobinet, saasom kvælstof, vandstof, kulsyre. Hvad 
mere er, oxyhæmoglobinet afgir surstof naar det under en luftpumpes 
klokke blir udsat for et forminsket tryk. 
Blodfarvestoffets egenskaber let at kunne afgi surstof og derpaa 
igjen let at kunne binde det, er af den største betydning for organis¬ 
men. Naar blodet kommer til lungerne, har det der rigelig anledning 
til at komme i berøring med luften, det lader sig derfor med luftens 
surstof, idet blodfarvestoffet blir omdannet til oxyhæmoglobin. Fra 
