183 
lungerne blir surstoffet med blodet transporteret til andre organer. I 
disse kommer oxyhæmoglobinet i berøring med stoffe, som fratar det 
surstoffet, hvorved 'de blir oxyderede. Denne oxydationsproces er en 
kraftkilde for de fleste livsprocesser, den er for dem, hvad kullenes 
forbrænding er for en dampmaskin e. Blodf arvestoff et, som har maattet 
afgi sit surstof og som derved er blev en reduceret til hæmoglobin, 
kommer nu igjen tilbage til lungerne, hvor det paany omdannes til 
oxyhæmoglobin. Blodf arvestoff et tjener saaledes dels som transport¬ 
middel for surstoffet, dels som overfører af dette. 
Blodet indeholder som regel samtidig baade oxyhæmoglobin og re¬ 
duceret hæmoglobin. Indeholder det mest oxyhæmoglobin, er det lys- 
rødt, er derimod det reducerede hæmoglobin i overvegten, har det en 
mørkere, mere blaalig rød farve. 
Det er ikke særligt vanskeligt at fremstille oxyhæmoglobinet i ren 
krystalliseret tilstand. Derimod er det endnu ikke lykkedes at faa 
krystaller af rent klorofyl. I faglitteraturen er der fra tid til anden 
bleven beskreven saakaldt krystalliseret klorofyl. Ved nærmere under- 
søgelse har dog alle disse stoffe vist sig at være spaltningsprodukter 
af klorofyllet. Det har forøvrigt hidtil ikke lykkedes fuldstændig at. 
befri klorofyllet fra de stoffe, som sammen med det blir udtrukket af 
planterne. 
Denne omstændighed samt den at man ved de forskjellige frem¬ 
stillings- og udvaskningsprocesser kun kan faa en yderst ubetydelig 
mængde af det, er den væsentlige aarsag til at klorofylstudiet paa. 
langt nær er naaet saa langt som studiet af blodf arvestoffet. Vi kj en¬ 
der endnu ikke engang med sikkerhed alle de elementer, som har 
været medvirkende ved dannelsen af klorofyllet. Med sikkerhed ved 
vi at klorofyllet indeholder kulstof, vandstof, kvælstof og surstof. 
Høist sandsynligt findes der ogsaa fosfor. Om klorofyllet tillige er 
jernholdigt, derom har meningerne været delte. Nu ved vi dog, at 
det ikke indeholder jern. Dog spiller jernet ogsaa for klorofyllet en 
meget vigtig rolle. Skal der i planten dannes klorofyl, er tilstede¬ 
værelsen af jernholdige forbindelser absolut nødvendig. 
Ogsaa klorofyllet optager let surstof, dog finder dette sted kun 
under lysets indvirkning. Lar man en alkoholisk klorofylløsning staa 
i dagslyset, faar denne opløsning, hurtigere eller langsommere, alt 
efter lysets intensitet, en brun farve, og blir tilsidst ganske afbleget. 
Herunder blir surstof optat i opløsningen, og processen kan kun finde 
sted naar surstoffet eller luften har fri adgang til opløsningen. Paa 
